AD-11-02-gruppe4

toc =** Fra Ideologi til Parti **=

Introduktion til undervisningsforløbet
Vi har valgt at lave et undervisningsforløb i samfundsfag under temaet 'Fra Ideologi til Parti'. Da samfundsfag har relativt få undervisningstimer om ugen, har vi valgt at bruge IKT-værktøjet 'Flip the Classroom' som et redskab til at give eleverne mere effektiv læringstid i skolen i form af gruppearbejde og aktiviteter. Til at understøtte konceptet ‘Flip the Classroom’ har vi valgt at bruge tre it-værktøjer: Srceencast-O-Matic, Prezi og Padlet, som vi herunder vil lægge en vejledning til. Vi vil i det nedenstående redegøre for undervisningsforløbet, begrunde vores valg af IKT-værktøjer i den undervisningssituationn og komme ind på en mere generel analyse af brugen af IKT-værktøjer i undervisningen.

Oversigt over undervisningsforløbet
(PC, mac, iPad, mobil, kamera, etc.) || Da de valgte programmer fungerer på mange forskellige tekniske platforme er det op til eleverne selv at anvende de platforme de er vant til og har til rådighed. || som kan hjælpe på vej i brugen af de tekniske hjælpemidler || Links og vejledning til de tre forskellige IKT-redskaber (Screencast-O-Matic, Prezi og Padlet) ses neden for. Derudover har vi fundet link til videoer, der bruger disse redskaber til undervisning. || **Vejledning i tre forskellige redskaber til IKT**
 * Alderstrin || 8.- 9. klasse ||
 * Fag || Samfundsfag ||
 * Fagligt indhold || Ideologier og politiske partier ||
 * Formål (fælles mål) || Gøre rede for hovedsynspunkter i de klassiske politiske ideologier (konservatisme, liberalisme, socialliberalisme, socialisme) og for hovedsynspunkter hos forskellige politiske partier i dag. ||
 * Teknisk platform
 * Links til vejledninger og tutorials,

**Screencast-O-Matic** Screencast-O-Matic gør det muligt at optage korte undervisningsfilm ved f.eks. at indlægge sin egen introduktion hen over et Power Point show eller en Prezi (se nedenstående) med et givent emne. Programmet er simpelt at bruge og filmer i al sin enkelhed det, der forgår på ens computerskærm. Det eneste det kræver af din computer er en indbygget eller ekstern mikrofon. Hvis du vil lære programmet bedre at kende, henviser vi til denne tutorial, som gennemgår Screencast-O-Matics funktioner og muligheder. //Tutorials til Screencast-O-Matic// Screencast-O-Matic ses her som et konkret middel til brug i undervisningen. Speakeren taler ind over en forindspillet film.

**Prezi** Prezi er en mere raffineret måde at fremlægge på set i forhold til Power Pointets løbende sider. I Prezi er hele præsentationen samlet på et billede, som du dynamisk dykker ned i og bevæger dig flydende mellem de forskellige punkter, bokse eller billeder i dit samlede billede. Programmet giver mulighed for at designe din helt egen stil eller benytte nogle af de allerede designede skabeloner. Hvis du vil lære mere så tryk ind her: //Tutorials til Prezi// Her ses Prezi brugt som en præsentation af emnet 'The Flipped Classroom'.

**Padlet** Padlet gør det nemt at opstille og dele viden inden for et givent emne. Såvel lærer som elever kan gøre brug af dette værktøj i undervisningen, som alt i alt minder om en dynamisk opslagstavle, hvor flere personer samtidigt kan tilføre tekstbokse, billeder og lave layout. Hvis du vil have en kort gennemgang af programmet, så skal du trykke her: //Tutorials til Padlet// Her ses et eksempel på, hvordan eleverne kan bruge Padlet i undervisningen. =** Undervisningsforløbet **= **Det 'blå' skema** Det 'blå' skema er en omskrivning af SMTTE modellen (Sammenhæng, mål, tegn, tiltag, evaluering). Skemaet giver et overblik over målet for undervisningen og tegnene hvorpå man som lærer kan se at målene er opnået hos eleverne. Udover det 'blå' skema har vi udarbejdet en oversigt til læreren over hvordan dette undervisnings forløb helt pratisk kan se ud. Denne plan ses herunder. =** Begrundelse for Undervisningsforløbet **=
 * Dannelses-, lærings- og fagsyn **

**Dannelsessyn** Undervisningsforløbets bygger på et dannelsessyn, der er i tråd med Klafkis begreb om kategorial dannelse. Den kategoriale dannelse er ifølge Klafki en kombination af den materiale dannelse, hvor stoffet og kundskaber vægtlægges, og den formale dannelse, hvor elevens evner og færdigheder er i centrum (Winther-Jensen, 2004, 100). I vores undervisningsforløb er den materiale dannelse til stede i kraft af det faglige stof om ideologier og partier og de opsatte mål i denne henseende. Gennem gruppearbejdet træner eleverne deres kommunikative færdigheder, hvilket er en del af den formale dannelse. Ydermere kan udarbejdelsen af spørgsmål til politikerne og spørgsmål til hinandens produkter udvikle elevernes evne til at tænke kritisk og reflektere. I undervisningsforløbet skal eleverne samarbejde og vidensdele via det digitale værktøj[| padlet.com]. Senere i forløbet skal de udarbejde deres egen film i programmet Screencast-O-Matic og præsentere den i Prezi. Arbejdet med disse tre digitale værktøjer skal dels føre til nogle konkrete produkter, men værktøjerne skal også opøve elevernes evne til at begå sig socialt og etisk i den virtuelle verden, hvorved den digitale dannelse kvalificeres ([|www.digitaldannnelse.org]), hvilket er helt i tråd med Fælles Mål for It- og mediekompetencer i folkeskolen (uvm.dk:a).

**Læringssyn** Forløbet er præget af et konstruktivistisk læringssyn, der indbefatter, at eleven gennem assimilerende og akkommoderende processer skaber sin egen erkendelse (Imsen, 2006:198-202). Dette kommer til udtryk gennem den store andel af elevaktivitet og et minimum af lærerstyret gennemgang. Helt konkret er arbejdet med //padlet.com// et godt eksempel herpå. Eleverne er særdeles aktive i konstruktionen af viden om ideologierne samt delingen af denne viden, i stedet for at få udleveret lærerudfærdigede materialer, der lister centrale pointer. Vi anerkender dog samtidig Vygotskys teori om den proximale udviklingszone og behovet for læreren som den mediererende hjælper, der udvider elevens læringspotentiale (Imsen, 2006:224-26). Derfor er lærerens rolle at sikre stilladseringen og facilitere elevernes læring bl.a. gennem åbne og autentiske spørgsmål, der bidrager til øget refleksion hos eleverne (Dysthe, 1995:65). I den store mængde gruppearbejde foreligger desuden muligheden for, at eleverne indbyrdes kan virke som denne medierende hjælper, hvilket kan være til stor gavn for den der bliver hjulpet, såvel som den hjælpende.

**Fagsyn** Den demokratiske dannelse i folkeskolen bør og skal foregå i samtlige fag og på alle klassetrin. Elever lærer at begå sig i mindre, demokratiske ”samfund” som grupper, klasser og skolen som helhed. Samfundsfaget spiller en vigtig rolle, da det bidrager til en konkretisering af begrebet demokrati og kobler det til samfundet, som de unge, snart voksne mennesker bliver en større og større del af. I Fælles Mål for samfundsfag hedder det bl.a. at //”Undervisningen skal medvirke til, at eleverne udvikler kompetencer, kritisk sans og et personligt tilegnet værdigrundlag, der gør det muligt for dem, at deltage kvalificeret og engageret i samfundsudviklingen. ”// (uvm.dk:b) Kritisk sans og personligt tilegnet værdigrundlag kræver naturligvis, at eleverne introduceres til alternativer til det, som er normen i det danske samfund - herunder også demokratiet. Det er i den forbindelse, i vores øjne, vigtigt, at læreren i videst mulig udstrækning forholder sig objektiv. Desværre er trin- og slutmålene for faget i overvejende grad for uambitiøse på elevernes vegne. I for mange tilfælde er målet blot, at eleverne skal kunne redegøre eller eksemplificere. Det kvalificerede engagement kræver jo netop kritisk sans og personligt tilegnede holdninger, som fremelskes når elever opfordres og udfordres til at reflektere og tage stilling. Derfor har vi også valgt at udbygge de samfundsfaglige mål, vi arbejder med i forbindelse med denne opgave.

Begrundelse for brug af digitale ressourcer
**De digitale ressourcers understøttelse af de valgte mål, indholdet og læreprocesserne.** Forløbets faglige mål er, at eleverne skal kunne gøre rede for hovedsynspunkter i de klassiske ideologier og hos de danske partier. I forløbet udarbejder både læreren og grupperne en video om henholdsvis ideologi generelt og de enkelte partier. Videoen giver eleverne mulighed for at pause, spole og gense efter behov, hvorved muligheden for at tilegne sig stoffet forbedres. I Padlet deler eleverne viden online, hvorved kommunikationen fastholdes i læringsplatformen. Dvs. at alle eleverne har adgang til hovedsynspunkterne i de forskellige ideologier og kan repetere dette efter behov. Udover vores samfundsfaglige mål, er det hensigten, at undervisningsforløbet ligeledes skal forbedre elevernes digitale kompetence. Denne synliggøres for det første ved skriftligheden i arbejdet med Padlet. Gennem Padlet kan der også åbnes for en metarefleksion omkring ”den gode opslagstavle” – skabelse af digital literacy (Holm Sørensen, 2013). For det andet synliggøres den digitale kompetence – både som informationskompetence og som kommunikationskompetence. Informationskompetencen kommer i spil, når eleverne skal udvælge og redegøre for centrale mærkesager hos de største partier i DK. Her skal eleverne søge, bearbejde, analysere, vurdere og anvende digitale informationer, de finder på partiernes hjemmesider. Kommunikationskompetencen kommer i spil, når eleverne skal kommunikere, samarbejde og hensigtsmæssigt formidle deres opnåede viden vha. Prezi. Her stilles krav til en præcis formidling, samt bevægelse og animation som en del af formidlingen. Man kan sige, at opfyldelsen af faglige mål involverer kompetent brug af digitale teknologier, samtidig med at de digitale teknologier også ændrer karakteren af de faglige mål (uvm.dk:c)

Elevernes forudsætninger
**Overvejelser over elevernes forudsætninger for at arbejde med de digitale ressourcer** Vi formoder, at flertallet af eleverne vil være motiverede for at arbejde med digitale medier, idet det er en anderledes måde at arbejde på. Motivationen kan læreren søge at fastholde ved til stadighed at variere anvendelsen af diverse IKT-værktøjer. Elever har forskellige digitale kompetencer, og man kan derfor overveje at sammensætte grupper på en sådan måde, at der i alle grupper er mindst én elev, der er dygtig til at arbejde med digitale medier. Padlet er et meget simpelt værktøj og giver derfor alle eleverne mulighed for at bidrage i et vist omfang. Nogle vil lægge meget op og eksperimentere med layout m.m., mens andre måske kun får skrevet et par sætninger. På den måde giver værktøjet i sig selv mulighed for differentiering.

Evalueringsmetode
**De digitale læremidlers facilitering af evalueringen af undervisningen og elevernes læring** Som det fremgår af undervisningsplanen, skal eleverne i grupper udarbejde en video om det parti, de har fordybet sig i. Eleverne ser hinandens videoer som forberedelse til den sidste dobbeltlektion, og opponentgrupper forbereder spørgsmål. Lærerens rolle er at sikre, at grupperne kommer godt rundt om deres ideologi og parti gerne vha. uddybende spørgsmål. Ved at se videoerne, kan læreren få indblik i, hvad eleverne har lært, og på den måde er det digitale læremiddel med til at facilitere evalueringen af undervisningen. Ydermere evalueres der summativt i sidste lektion i form af en test, hvilket giver læreren mulighed for at se, i hvor høj grad eleverne har opfyldt målene indenfor de områder, de ikke har fordybet sig i.

Lidt om Flipped Classroom
Kort fortalt går "flipped classroom-princippet" ud på, at de fleste typiske tavleforelæsnings-sekvenser i lektionerne placeres som videolektie derhjemme. Eleverne bruger i forvejen megen tid foran skærmen, hvormed det formodes, at videolektien vil virke mere motiverende end traditionel tekstlæsning. Videoen giver eleverne mulighed for at pause, spole og gense alt efter behov. Hermed kan eleven tilegne sig det faglige indhold i eget tempo. Desuden er videoerne tilgængelige for fraværende eleverne, forældre og kan ligeledes trækkes frem efter behov. Ovenstående bidrager til, at læreren kan nøjes med at besvare tvivlsspørgsmål – og herefter sætte aktiviteter i gang. På den måde får læreren i selve lektionen overskud til at hjælpe de svage, hvor de er, samt eventuelt de stærke ved at give dem en ekstra udfordring. Dette må anses for en fordel i et timemæssigt ”lille fag” som samfundsfag. Omvendt er ”Flipped classroom” forholdsvis tidskrævende, hvad lærerens forberedelse angår. Mestringsbaserede videoer kræver god kvalitet, hvilket stiller store krav til formidling (kort og præcis, stemmeføring…). Herudover anbefales det, at videoerne udarbejdes i samarbejde med kollegaer, hvilket ligeledes stiller krav til koordinering. Et andet forbehold, som læreren må forholde sig til, er, at ligesom en elev kan sidde passiv ved en lærers tavlegennemgang, kan eleven også sidde passiv hjemme og se videoen. Man kan derfor med fordel supplere en videolektie med et krav til, at eleven skal løse en tilhørende opgave eller nedskrive tre ting, som vedkommende ikke forstår eller undrer sig over i videolektien. Endeligt går de fleste elever, endnu, til mundtlige og skriftlige eksamener, hvor adgang til internettet ikke er tilladt. Dette kan give problemer for en elev, der organiserer sin viden og læring ud fra netadgang til videobanker/wiki'er, og ikke i fysiske noter og bøger. Der forekommer ligeledes udfordringer i forhold til implementeringen på institutionsniveau. Hvis alle skolens elever skal have glæde af ovenstående fordele, må skolen afsætte ressourcer til udstyr og til efteruddannelse/kurser i IKT.

**Konklusion** Det kræver både tid og ressourcer, at implementere nye arbejdsformer i skolen. Alt nyt er tidskrævende. Digitalisering og brugen af informationsteknologi er et vilkår i vores moderne og globaliserede samfund. Med dette for øje synes fordelene overordnet at vægte tungere end ulemperne i forhold til IKT-redskabet ‘Flip-classroom’.