Undervisningsforløb+økosystemet

toc =Undervisningsforløbet kort= //Skabt af studerende på Institut for Skole og Læring i temauge for almen didaktik og digitale læremidler uge 46 2012.//
 * AD uge 46 - //Digitale læremidler og digitale elevproduktioner//
 * Navn: Sara Nørregaard Holmquist og Inga Bogadóttir
 * Fremlæggelse i Prezi (ses også indlejret herunder)

//Nøgleord//

 * Mind Meister
 * Prezi
 * Danske-dyr

Fag
media type="custom" key="21716082" =**Indledning:**= Eleverne skal beskæftige sig med digitale læremidler og elevproduktioner, hvor de skal arbejde med økosystemer i natur og teknik. Hjemmesiderne de skal bruge i forhold til forløbet er www.danske-dyr.dk, hvor eleverne kan finde information om dyr og arbejde med wiki værksted. www.mindmeister.com, hvor eleverne skal lave et økosystem med dyr. Inde på hjemmesiden www.Prezi.com har de mulighed for at lave deres fremlæggelse.
 * Natur og teknik på 6. klassetrin

Det første vi præsenterer i fremlæggelsen er lærervejledning til forløbet, herefter kommer vi ind på diamantmodellen af Hansen og Tams, hvor vi kommer ind på formål og mål, indhold - herunder undervisnings forløbet og opgavebeskrivelse, form, lærer-elev roller, Institution/rammer og evaluering.

Vi kommer også ind på dannelse og læringsperspektivet i forhold til eleverne. I dannelsesperspektivet har vi valgt at benytte os af den tyske dannelses forsker Wolfgang Klafkis teori om material, formal og kategorial dannelse. I forhold til læringsperspektivet har vi valgt at se på Knud Illeris læringstrekant og Jean Piaget 4 læringstyper. =**Lærervejledning:**=

Alderstrin

 * 6. klassetrin

Fag

 * Natur og teknik

Fagligt indhold

 * Økosystemet og brug af digitale læremidler

Formål (centrale CKF’er), faghæfte 13

 * //Sammenholde forskellige danske planters og dyrs levesteder og deres tilpasning hertil.//
 * //Kunne forklare hovedtræk af dyrs og planters samspil ved fotosyntese og åndingmed vægt på udveksling akuldioxid og oxygen.//
 * //Beskrive og give eksempler på forhold, der har betydning for dyr og planters tilpasning til forskelligelivs betingelser,herunder vand, lys, næring, næringssalte og temperatur.//
 * //Formidle - mundtligt og skriftligt – data fra egne undersøgelser og eksperimenter med relevant fagsprog på forskellige måder og med forskellige medier.//

=Tekniske krav=
 * Teknisk platform (fx PC, mac, iPad, smartphone, kamera, GPS etc.):

Hardware

 * Computer
 * Intra aktiv tavle/whiteboard

Software

 * www.danske-dyr.dk
 * www.mindmeister.com
 * www.Prezi.com

= Begrebsforklaring = Kvalitativ: ( Formativ – procesevaluering) og (summativ – produkt evaluering) Feedup, Feedback, Feedforward (Artikel fra KvaN nr. 86, 2009 af Olga Dysthe).
 * ** Feed up ( ** hvor skal jeg hen?)
 * ** Feed back ** (hvor er jeg?)
 * ** Feed forward ** (hvad behøver jeg for at nå derhen?)

Under forløbet benytter læreren sig både af formativ og summativ evaluering. I starten af projekt forløbet får hver gruppe evaluerings spørgsmålene feed up, feed back og feed forward, hvor dette besvares inde på wiki inde på danske-dyr.dk. I slutningen af forløbet samler grupperne op disse spørgsmål, læreren roterer imellem grupperne og hører deres besvarelser, besvarelserne skal også lægges op på wiki. Derudover skal den enkelte elev lave en logbog, denne skrives også inde på wiki. = Undervisningsforløb = Fokus på økosystemer på land.
 * Modul || Faglige mål |||| Organisations form ||  ||
 * Introduktion til økosystemet,

Elev øvelse: Mindmap – dele rovdyr, Planterædere og planter fra hinanden. Benyttelse af - http://laerer.danske-dyr.dk/Sv%C3%A6r/en%20god%20historie/

Gennemgang/opsamling på opgave || Definition af økosystemet og hvilke parametre der indgår. Eleverne skal kunne definere diverse dyr som indgår i et økosystem. |||| Deduktiv – nødvendigt for at eleverne kan få den fulde forståelse af et nyt emne Induktiv – det er ud fra princippet ”learning by doing”. ||  ||
 * Opsamling på økosystemet. Samt forurening af økosystemet.

Elev øvelse: 1 -Eleverne skal lave deres eget økosystem bla. ved hjælp af de dyr som de beskæftigede sig med i 1. modul og andre. 2 -Eleverne skal bringe deres økosystem ud af balance, således det er blevet forurenet og beskrive konsekvenserne af dette. Benyttelse af - http://www.mindmeister.com/da

Gennemgang/opsamling af opgaverne || Eleverne skal kunne bedømme hvor de forskellige parametre er i forhold til hinanden i en fødekæde og hvorledes de påvirker hinanden. Eleverne skal kunne vurdere hvad konsekvenserne er for et økosystem hvis systemet ikke er i balance. |||| Deduktiv – nødvendigt for at eleverne kan få den fulde forståelse af et nyt emne Induktiv – det er ud fra princippet ”learning by doing”. ||  ||
 * Præsentation af projektforløb – gruppe arbejde, gennemgang af opgave beskrivelsen.

Gruppe arbejde Evalueringsmetode startes her. Benyttelse af - [] || Eleverne skal kunne planlægge, designe og formidle fagligt, modeller og teorier med relevant fagsprog samt redegøre for dyr og plantes levevilkår og indbyrdes samspil på jorden. Eleverne skal samarbejde for at få flere vinkler og ideer på samme emne. |||| Deduktiv – nødvendigt for at eleverne kan få den fulde forståelse af et nyt emne Induktiv – det er ud fra princippet ”learning by doing”. ||  ||
 * Gruppe arbejde

Benyttelse af - [] || Eleverne skal kunne planlægge, designe og formidle fagligt, modeller og teorier med relevant fagsprog samt redegøre for dyr og plantes levevilkår og indbyrdes samspil på jorden. Eleverne skal samarbejde for at få flere vinkler og ideer på samme emne. |||| Deduktiv – nødvendigt for at eleverne kan få den fulde forståelse af et nyt emne Induktiv – det er ud fra princippet ”learning by doing”. ||  ||
 * Fremlæggelser af projekt arbejde

Opsamling af økosystemet Evaluering af forløb. || Eleverne skal kunne formidle fagligt, modeller og teorier med relevant fagsprog samt redegøre for dyr og plantes levevilkår og indbyrdes samspil på jorden. |||| Deduktiv – nødvendigt for at eleverne kan få den fulde forståelse af et nyt emne Induktiv – det er ud fra princippet ”learning by doing”. ||  ||
 * =**Diamantmodellen**=

Mål og formål
//På hvilken måde er forløbet relevant set ud et fagdidaktisk, såvel som alment didaktisk perspektiv?//

Fagdidaktisk er forløbet vigtigt fordi det er en nødvendighed at eleverne lærer om deres omgivelser og hvorledes de forskellige cyklusser har indflydelse på hinanden. Eleverne vil hermed få indsigt i hvordan deres handlinger muligvis kan påvirke en cyklus som de slet ikk var klar over førhen.

Almen didaktik af faget natur/teknik en nødvendighed for at bevæge os i den verden som vi lever i for at den ikke skal blive helt fremmedgjort. Natur/teknik er et forberedende naturfag for biologi, geografi og fysik kemi. natur/teknik er en nødvendighed for at eleverne kan følge med i disse udskolings fag, og disse fag skal læres da verden i dag bliver lettere og lettere at benytte men sværere og sværere at forstå, f.eks. elektronisk, og det er i naturfagene man søger svar på nogle af disse spørgsmål, kan finder årsagerne til tingene gang.

Målet for forløbet er at grupperne hver fremlægger deres produkt og får skrevet deres forløb ind i wiki og det de har fundet ud af. Formål med forløbet er altså at eleverne skal få indsigt i hvorledes en cyklus, et økosystem fungere og hvorledes det kan bringes ud af balance.

Indhold
//Hvad skal læres? Hvordan understøtter brugen af det digitale medie tilegnelsen læringen af dette indhold.//

Beskrivelse af dyr og planter - føde, kuld, plads i økosystem, funktion i økosystem, fjende, natur(flokdyr - enspænder? osv.) og udseende. Økosystem og dets forudsætninger Den biologiske proces der er i et økosystem. Planternes rolle i økosystemet Økosystemet skrøbelighed

Opgavebeskrivelse
Gruppe: 3 elever
 * Beskrivelse af 2 dyr en planteæder og et rovdyr - føde, kuld, plads i økosystem, funktion i økosystem, fjende, natur(flokdyr - enspænder? osv.) og udseende
 * Fremlægge et økosystem og sætte dyrene ind i dette.
 * Forklare den biologiske proces der er i et økosystem.
 * Forklare planternes rolle i økosystemet
 * Eksempler på hvorledes man kan bringe dette økosystem ud af balance. (mindst 2.)
 * Benyttelse af digitale midler til fremlæggelsen, herunder iIlutrationer, altså multimodalitet
 * Benyttelse af wiki
 * Husk Begrund!

De digitale midler gør det lettere for læreren at følge med i elevernes udvikling og læreproces fx via wiki kan vi følge med i elevernes notater. Midlerne gør også at eleverne får illustreret fx dyrene bedre og for et bedre billede af et økosystem, bla. fordi disse digitale medier relaterer til elevernes verden og hverdag så de finder det mere interessant så snart der bliver benyttet IT.

Form
//Hvordan skal der læres? Hvilke undervisningsformer –og principper?//

Deduktiv og induktiv. Vi benytter begge disse undervisningsformer fordi de supplere hinanden godt. deduktiv undervisning er en nødvendighed i dele af forløbet fordi det er helt nyt stof eleverne skal lære. det er de færreste for ikke at sige ingen klasser som ville kunne håndtere at arbejde induktiv her da det kræver ekstemt meget disiplin blot at få et “begreb” ud og skulle forstå og finde alt om dette selv. derfor vælger vi at arbejde deduktiv i nogle sammenhænge. Vi vælger også at undervise induktiv ud fra princippet “learning by doing”, dette går ud på at eleverne lærer bedre hvis de selv berører emnet og reflektere over dette ved at arbejde med det selv. ||||  || //Hvad er hhv. lærerens og elevernes rolle under forløbet?// //Hvordan udnyttes elevernes kompetencer og motivation for at arbejde digitalt, og hvordan kan vi fx forholde os til manglende kompetencer ift. at navigere på nettet?//
 * Lærer/elev:

I starten underviser læreren deduktivt dvs. at læreren er mere central. Læreren introducerer

forløbet for eleverne og kommer med et eksempel på et økosystem. Eleverne får også nogle små øvelser de skal lave. Længere inde i forløbet kommer eleverne mere i centrum. De skal arbejde med wiki på danske-dyr.dk og de skal også forberede en fremlæggelse af økosystemet, hermed kan man sige at eleverne bliver producerende.

Læreren udnytter elevernes digitale kompetencer under forløbet. De eleverne er dygtige inden for IT hjælper dem der er mindre dygtige. Læreren vælger, at forløbet skal være digitalt da det er motiverende for de fleste elever.

Institution/rammer
//Under hvilke (tekniske) rammer foregår undervisningen? Hvorhenne?// //Hvilke muligheder og begrænsninger ligger i teknikken (fx ift. de fysiske rammer)?//

Eleverne har hver deres computer til rådighed i klasselokalet. Skolen har prioriteret, at alle eleverne på skolen har deres egen computer. Muligheden med teknikken er, at eleverne kommer til at arbejde med en hjemmeside der opfylder multimodalitet dvs. mange udtryksformer f.eks. tekst, billede og lyd, som er relateret til deres hverdag med Web. 2,0. Begrænsningerne i teknikken kan være hvis teknikken ikke fungerer optimalt - f.eks. hvis hjemmesiden ikke virker, computeren ikke virker osv.

Evaluering: //Hvordan vurderes aktiviteten? Hvordan kan vi se tegn på at der sker læring – undervejs og ift. slutproduktet?// ||||  || =Teori=

**Dannelse - Wolgang Klafki**
Den tyske dannelsesforsker Wolfgang Klafki f.1927 har lavet en kategorisering af de forskellige dannelsesteorier og opdeler dem i de materiale, formale og kategoriale dannelsesteorier.

I den materielle dannelsesteori handler det om traditioner, eleven opfattes som et tomt kar, der kan fyldes med viden. Denne tilegnelse af viden er alt hvad individet behøver for at indgå i samfundet. Den formale dannelsesteori handler om det personlige, eleven er handlende og problemløsende, samt har evne til at udvikle færdigheder. For at indgå i samfundet skal eleven have evne til at handle, formålet med dannelse bliver derfor at udvikle elevens færdigheder til for eksempel kritisk tænkning, samarbejde og så videre. (Sløk 2009: 207) Klafki mener imidlertid, at den materiale og formale opfattelser er utilstrækkelige, og skaber derfor en kategorial dannelsesteori, som bliver en syntese af de tidligere opfattelser.



Man svinger imellem material dannelse, som er den viden som skal indlæres – ofte en videnskabelig eller kulturel viden og mellem formal dannelse, som er at man kun kigger på det enkeltes barns udvikling og ikke på resultatet men mere på barnet arbejdsproces, f.eks. ”at lære at lære” når man svinger mellem disse to opstår der kategorial dannelse og det er vægter både indholdet og eleven, her får eleven øjnene op for noget som han/hun ikke vidste førhen, eleven for øjnene og for en ny virkelighed, eleven bliver oplyst om noget han/hun ikke vidste før.

Under forløbet bliver der benyttet kategorial dannelse som er en blandingsform for material og formal dannelse. Material dannelse er den viden om økosystemet som eleverne skal tildeles, den formale dannelse er de medier vi benytter - således der bliver relateret til elevernes hverdag, derfor har vi også valgt kun at beskæftige os med danske dyr - for at relatere til elevernes hverdag. Disse to svinger vi i mellem og derfor benytter vi kategorial dannelse.


 * Læringssyn**

Knud Illeris - læringstrekanten
Læringens centrale struktur har den 2 processer og 3 dimensioner, det er også illustreret nedenfor: De 3 dimensioner er som i kan se funktionalitet/ indhold – sensitivitet/drivkraft – samspil/ integration disse danner tilsammen de kompetencer vi kan udvikle i alle situationer.

De to processer er meget forskellige den ene er det samspil der foregår mellem individet, det sociale og de materielle omgivelser, denne proces foregår hele tiden imens vi er vågne. Den anden proces er den bearbejdelse af samspillet mellem nye og gamle informationer, altså når vi lærer.

Som man kan læse ud fra figuren prøver man via. indholdet at få mening med tingene man prøver at mestre dem, ved drivkraft også kaldet motivation kræves der en psykisk balance og det giver sensitivitet og den sidste samspil omhandler naturligvis samspil dvs. sociale aspekter og via det føler man sig integreret.

Ud fra vores undervisningsforløb forsøger vi at få processerne og dimensionerne frem. Dimensionerne er indhold - økosystemet, drivkraft - digitale medier og integration - gruppearbejde. Processerne forsøger vi at fremme ved at give eleverne tid til at reflektere alene ved at skrive inde på wiki.

Jean Piaget - de 4 læringstyper Der er mange forskellige måder elever og mennesker generelt lærer på, det kommer helt an på hvilken situation man er i, her har vi taget udgangspunkt i Jean Piagets 4 lærings yper
 * Akkomodativ
 * Assimilativ
 * Kumulativ
 * Transformativ

De 4 læringstyper bliver benyttet når man lærer. Man benytter den/dem når man skaber et læringsresultat for sig selv. Man kan stille det fint op som et skema man har dannet for sig selv fyldt med viden indenfor det givne emne.

Når man benytter akkomadativ læring bliver der reflekteret meget over tingene, der er nemlig hvor man modtager ny viden som ikke passer med den eksisterende, her bliver man nød til at nedbryde noget at sit eksisterende skema og rekonstruere det med den nye viden.

Assimilativ læring er det der benytte mest i hverdagen, her tilføres det blot ny viden til det allerede eksisterende skema. Kumulativ læring er når der ikke er noget eksisterende skema at bygge på, sådan at man bliver nød til at opbygge et helt nyt skema med den form for viden, der er altså splitter ny viden. Transformativ læring kan man sige er læring som vil forandre en, der er meget drastiske situationer der følger med den form, her byttes der om og rykkes rundt på diverse skemaer osv. I vores undervisningsforløb benytter vi os af Assimilativ læring, kumulativ læring og muligvis også akkomodativ læring. =**Litteraturliste**=
 * Hansen og Tams: Diamantmodellen
 * Artikel fra KvaN nr. 86, 2009 af Olga Dysthe
 * Sløk 2009: 207
 * Roskilde universitet forlag, Knud Illeris, Læringsteoriens elementer

Hjemmesider

 * www.danske-dyr.dk - besøgt 13/11-12
 * www.mindmeister.com - besøgt 13/11-12
 * www.Prezi.com - besøgt 14/11-12