AD-11-10-gruppe3

toc (erstat overskriften herunder med titlen på jeres forløb) =**Sigende titel for jeres undervisningsforløb** =

**Vejledning** Vejledningen, som erstatter denne tekst, skal være en kort indføring i brugen af mediet (her kan man evt. gøre brug af diverse digitale instruktionsværktøjer (Skærmoptageren Screencast-o-matic) eller allerede eksisterende instruktionsvideoer. Derudover skal vejledningen rumme en oversigt over følgende:

** Undervisningsforløb **
** Undervisningsforløb i Google Docs: AD- uge **

(PC, mac, iPad, mobil, kamera, etc.) || PC, MAC, Ipad ||
 * Alderstrin || 6. klasse ||
 * Fag || Dansk ||
 * Fagligt indhold || Kendskab til eventyrgenren – samt kendskab og fortrolighed med Google Docs ||
 * Teknisk platform


 * MÅL: **** det danskfaglige **

- strukturere og skrive tekster i forskellige fiktive og ikke-fiktive genrer - indsamle og disponere stof før skrivning samt skrive fra ide til færdig tekst - strukturere og variere eget skriftsprog og skabe sammenhæng mellem sætninger og afsnit - at kunne udnytte og overføre kompetencer fra kendte til nye brugergrænseflader og interaktionsformer, og derved selvstændigt udvikle it-kompetencer og it-dannelse - at kunne beherske kontinuerlige, foranderlige og uformelle læringssituationer – med andre ord udvikle kompetencen “at lære at lære” (den parallelle skole: forbindelse mellem hjem og skole) - at blive fortrolige med de samarbejdsformer, samarbejdsmuligheder og den dynamik, der åbner sig ved anvendelse af it og web 2.0 i gruppearbejde, projektarbejde o.l.
 * Trinmål: **
 * MÅL: **
 * Faghæfte 48 (Mediedannelse) - Kommunikation, vidensdeling og samarbejde: **
 * o Kompetencer fra almen computerbrug (bl.a. Word) til kompetencer i at bruge Google Docs
 * o Interaktion mellem lærer-elev og elev-elev via Google Docs
 * o Samarbejdsformer gennem IT
 * Dannelses- lærings- og fagsyn: **
 * Vores læringssyn og undervisningsforløb er inspireret af en socialkonstruktivistisk tilgang. Samarbejdet er kollaborativt, da eleverne i Google Docs er afhængige af hinanden, for at opnå målet. For at eleverne får mest mulig ud af undervisningsforløbet, og i sidste ende får lavet de bedste eventyr, er de nødt til i samarbejde at give konstruktiv feedback, og i samme omfang gribe kritikken og omformulere deres arbejde. Den indbyrdes afhængighed giver eleverne et større ansvar - motivation på egne og andres vegne.
 * ”Learning by doing” er ifølge Dewey: //”at elevers tænkning udvikler sig i dialog med praktisk handling i forhold til omgivelserne”// Google Docs : For at eleverne skal opnå kendskab og få fortrolighed med Google Docs, er den bedste måde, at eleverne selv afprøver hvad Google Docs kan- trykker sig ind på forskellige dokumenter- afprøver online portalens muligheder( //Hiim og Hippe 1997 s.65).//
 * Thomas Illum Hansen, Ph.d. og leder af videncenteret læremiddel.dk mener, at det optimale digitale læremiddel er overordnet et læremiddel, som gør en forskel for elevernes lærering, og også bør hjælpe læreren med at skabe en mere effektiv undervisning. Han opstiller 4 pejlemærker for hvad det gode læremiddel skal kunne, for at understøtte undervisningen bedst muligt, hvilket vi har taget udgangspunkt i. Pejlemærke 1 skal fungere som stillads til eleverne og støtte deres læringsproces, det vil sige, at det skal støtte undervisningsdifferentiering. I vores forløb er det tydeligt, hvad eleverne skal eller hvilke muligheder de har. Læreren har mulighed for, at stille forskellige mål til forskellige elever i deres videre udvikling af eventyrkendskabet. Pejlemærke 3: hvis den enkelte elev gennem det digitale læremiddel bliver producenter, så understeger Thomas Illum, at det er vigtigt, at læremidlet i sidste ende kan bruges aktivt i klassefællesskabet. I vores undervisningsforløb deles elevernes produkter i processen med hinanden og læreren, og kan tages op i både grupper og i klassefællesskab. Pejlemærke 4: Elever skal være aktive. I vores undervisningsforløb er eleverne aktive, enten i forhold til at skrive selv eller i forhold til at vurdere andre elevers opgaver.


 * PROGRESSION: **
 * Eleverne udvikler deres skrivekompetencer. Først arbejder de fælles om eventyrgenren – i et fællesamarbejde udarbejder de et mindmap om genren. Dette giver fundament for det videre arbejde med eventyr, hvor de efterfølgende først i grupper skal udarbejde et eventyr, for til sidst individuelt at kunne skrive et selv.
 * Undervejs får eleverne både i grupperne og individuelt respons fra de andre elever og læreren. Elevresponsen gør eleverne bevidste om hvordan man anvender de konkrete analysebegreber klart og tydeligt, fordi de skal argumentere skriftligt. Modsat den mundtlige respons som hurtigt kan indeholde mange fyldord, som fjerner fokusset fra det centrale (Jeppe Bundsgaard). Samtidig bliver responsen lagret, så eleverne altid kan gå tilbage og se hvad der egentligt blev diskuteret. Lærerens kommentarer bliver progressionens sidste step, hvor hun må samle op på elevernes vigtige pointer og tilføje eller stilladsere i den individuelle proces.
 * Den løbende evaluering og respons giver læreren mulighed for at kunne følge og sørger for at eleverne udvikler deres skrivekompetencer i en rigtig retning. Jf. Vygotskys ”zonen for nærmest udvikling”. Undervisningsdifferentieringen bliver aktiveret ved at læreren hele tiden kan følge med i elevernes arbejde i Google Docs.

- Elevunderstøttende feedback: Eleverne skal give hinanden respons efter ”Sandwich-modellen”. Der skal være et trygt socialt klassemiljø, hvis feedbacken skal fungere og det skal fordre, at eleverne også fremover vil diskutere deres tekster med de andre elever (Jette Barnholdt Hansen). - Feedback-gruppen skal undersøge, hvilke eventyrtræk der er opfyldt hos skrivegruppen. - Feedback-gruppen må give feedback med udgangspunkt i de spørgsmål, skrivegruppen har svaret på. For eksempel: Gruppen skal finde en helt og en skurk – feedbackgruppen skal således give feedback på valget af helt og skurk. - Feedback-gruppen skal også stille undrende spørgsmål til skrivegruppen, som skrivegruppen skal tage stilling til og svare på. De spørgsmål skal bl.a. spørge til tekstens indforståethed, som er typisk for folkeskoleelever.
 * Feedback **

- ** Evaluering på Google Docs: ** hurtig skrivning (1/2 Min.) omkring hvilke fordele og ulemper der har været ved at arbejde med Google Docs. Eleverne skal begrunde deres svar. Samtale i plenum om elevernes forskellige overvejelser og erfaringer med Google Docs. Læreren kan se, om eleven bruger Google Docs optimalt- om de bruger det feedback de får, både lærerens, men i lige så høj grad de andre elevers. - Hvordan er elevernes oplevelse af, at de andre elever kan følge med og kommentere de forskellige eventyrer? - ** Evaluering af eventyret: ** ”cirkel- fremlæggelse”. Eleverne går hver især frem, og fortæller hvad de har lært. Derved får læreren et indblik, om eleverne har lært eventyrgenren. Læreren kan se/måle gennem deres eventyr, om de har forstået genren.
 * Evaluering **

- Alle elever skal have adgang til en computer/ Ipad. - Alle elever skal have/ oprette en g-mail. - Der skal inden arbejdet med Google Docs, være taget en samtale på klassen om hvordan man agerer i Google Docs. Herunder hvordan man kommenterer, redigerer ( giver feedback) på en konstruktiv måde. - Alle elever har forskellige kompetencer indenfor IT.
 * Hvad skal man være opmærksom på **


 * INDHOLD I SKEMA: **

(45 min) || Videns- opbygning || Præsentation af forløb og mål
 * ** Lektion ** || ** Tema ** || ** Indhold ** || ** Mål ** || ** Organisering ** || ** Produkt ** ||
 * 1

Introduktion til Google Docs []

à oprettelse af konto mv. (præsentation på film, som eleverne ser hjemme inden undervisningen).

Udarbejdelse af mindmap (brainstorm) om eventyrgenren

Læreren laver et fælles dokument som eleverne kan tilføje deres punkter i, så de til sidst har et fælles på klassen. || Eleverne får kendskab til online skriveprogram

Eleverne træner deres forforståelse ift. til genren

Elevere får forståelse for deres eget bidrag i skriveprocessen || Klassesamtale

Gruppearbejde med hver sin computer

Gruppearbejde med hver sin computer || Mindmap i Google Docs- på interaktiv tavle

Fælles mindmap || (45 min) || Rødhætte || Eleverne læser Rødhætte. Åben et Google Docs dokument og del det i gruppen. Tag udgangspunkt i det fælles mindmap: - Hvilke særpræg har Rødhætte ift. eventyrgenren? - Hvorfor og HVOR kan man se at det er et eventyr? - Lav aktantmodellen over eventyret __ Del jeres dokument med de andre grupper __. Kommenter (efter sandwich-modellen) og diskuter de andre gruppers pointer: - Er jeres pointer anderledes end jeres? - Tilføj hvis I synes de andre har nogle gode pointer som I ikke havde tænkt over Til sidst må eleverne læse de andre gruppers kommentarer og diskutere om der er noget de vil ændre eller tilføje. || Eleverne træner deres analytiske evner
 * 2

Eleverne træner deres evne til at anvende konkrete analyse begreber, da de skal forklare sig klart og tydeligt på skrift || Gruppearbejde med hver sin computer

Gruppearbejde med hver sin computer || Analyse af Rødhætte i Google Docs || (45 min) || At opbygge et eventyr || Udarbejdelse af en fælles modeltekst: - Hvilke deltagere skal være med? - Hvilken udvikling eller hvilke udfordringer skal der være? - Hvordan skal miljøet være? Hvor I verden og i hvilken tid befinder vi os? - Lav aktantmodellen over jeres personer og eventyr Del jeres dokument med de andre grupper. Kommenter skriftligt (efter sandwich-modellen) og diskuter de andre gruppers pointer: - Tilføj hvis I synes de andre har nogle gode pointer som I ikke havde tænkt over Til sidst må eleverne læse de andre gruppers kommentarer og diskutere om der er noget de vil ændre eller tilføje. Læreren kommenterer til sidst. || Eleverne udvikler deres genrekendskab gennem arbejdet med egen fortælling
 * 3

Eleverne træner deres evne til at vurdere og reflektere over andres tekster || Gruppearbejde med hver sin computer

Gruppearbejde med hver sin computer || Fælles modeltekst i gruppen || (45 min) || At være eventyrforfatter || Eleverne må færdiggøre deres eventyr
 * 4

Herefter må eleverne læse de andre gruppers eventyr og udvælge det bedste. Tag udgangspunkt i mindmap’et: - Hvorfor og hvor kan man se at det er et eventyr? (Evaluering) || Eleverne træner deres evne til at vurdere og reflektere over andres tekster || Gruppearbejde med hver sin computer || Fælles modeltekst i gruppen || (45 min) || Dit eget eventyr || Eleverne må individuelt skrive deres eget eventyr med inspiration fra mindmap og modeltekst: - Hvilke deltager skal være med? - Hvilken udvikling eller hvilke udfordringer skal der være? - Hvordan skal miljøet være? Hvor I verden og i hvilken tid befinder vi os? - Lav aktantmodellen over jeres personer og eventyr Læreren kommenterer undervejs.
 * 5

Eleverne må nu læse kommentarerne og diskutere dem med sidemakkeren: - Har læreren fat I noget? Eleverne færdiggøre deres eventyr || Eleverne skriver deres eget eventyr || Individuelt

Pararbejde

Individuelt || Eventyr

Eventyr || (45 min) || Udgivelsesdag || Eleverne læser skiftevise deres eventyr højt for de hinanden. De andre i gruppen må kommentere. Tag udgangspunkt i mindmap og modeltekst: - Hvorfor og hvor kan man se at det er et eventyr? || Eleverne træner deres evne til at vurdere og reflektere over andres tekster || Gruppearbejde ||  ||
 * 6

Udarbejdet med udgangspunkt i den australske genrepædagogik, da den sætter elevens eget skriveprojekt i centrum:
 * Elevens skriveprojekt **
 * Fase 1, //research og opbygning af viden (vidensopbygning)//, svarer til det, man inden for andre skrivepædagogiske retninger kalder brainstorming eller mindmap. Formålet er at hjælpe eleverne med at indkredse deres emne og finde relevante ideer frem, som de kan anvende i deres skrivning.
 * Fase 2, //dekonstruktionen//, her bliver modelteksterne brugt at illustrere eventyrgenrens sproglige karakteristika og bidrage til elevernes sproglige erfaringer generelt: hvad virker, og hvordan virker det?
 * Fase 3, //den dialogiske (fælles) konstruktion//, handler om i fællesskab at anvende den sproglige viden, som klassen nu har opnået. I fællesskab skaber elever og lærer en ny tekst. På klassen diskuteres det, hvordan man kan planlægge sådan en tekst, og hvilke sproglige overvejelser man skal gøre sig. Dette arbejde skal både bruges til at formulere sig ud fra og til at opstille vurderingskriterier for de individuelle tekster, som eleverne snart skal til at skrive. Læreren fungerer her som guide gennem skriveprocessen, en guide der ikke alene fører eleverne gennem forløbet, men også får dem til at stoppe op ved punkter, hvor de skal være særligt opmærksomme. Det er altså afgørende, at læreren undervejs inddrager eleverne i de sproglige overvejelser.
 * Fase 4, //den individuelle produktion//, får eleverne mulighed for at afprøve sine nye færdigheder, typisk ved at skrive sin egen nye tekst inden for samme genre.

Mindmap og brainstorm om eventyrgenren på Google Docs – alle kan skrive på én gang Fx:
 * Undervisningsforløb i Google Docs **
 * Vidensopbygning: **
 * __ Tre-talsloven __** : ** Hovedpersonen skal overvinde tre prøver eller klare tre fjender. Der er tre hunde eller tre prinsesser.
 * __ Hjem - Ud – Hjem __** : ** Eventyret begynder tit med, at hovedpersonen er hjemme, så drager han ud i verden og kæmper og vinder, og til sidst kommer han hjem igen.
 * __ Modsætningsloven __** : ** Personerne er tit modsætninger: ond/god, stor/lille, rig/fattig, smuk/grim.
 * __ Gentagelsesloven __** : ** Det, som bliver nævnt i begyndelsen af fortællingen, gentages flere gange i løbet af handlingen.
 * __ Naturlig rækkefølge __** : ** Handlingen i eventyret skal skride fremad i naturlig rækkefølge, ligesom tingene sker i virkeligheden.
 * __ To-talsloven __** : ** Der må kun være to personer i aktion samtidig.
 * __ Bagvægtsloven __** : ** Denne lov handler om, at det er den sidste person eller den sidste hændelse i rækken, der er den vigtigste. I Askepot er det tredje og sidste gang, Askepot forsøger slippe ud af sit fængsel og komme til fest på slottet, der er den vigtigste.
 * __ Morale: __ Der er tit en morale i eventyr. Det vil sige, at eventyret fortæller læseren, at det gode vinder over det onde. Man skal aldrig give op, lige meget hvor svært man har det, for retfærdigheden vil til sidst altid vinde over det uretfærdige.

Eleverne læser Rødhætte Hvilke særpræg har Rødhætte ift. eventyrgenren? Lav to og to aktantmodellen over eventyret i Google Docs à kommenter og diskuter de andres aktantmodeller – er de anderledes end jeres? Genreskema – hjemme-ude-hjemme
 * Dekonstruktionen: **

Klassen skal skabe en fælles modeltekst, hvor de vælger deltagere, processer og omstændighed for et nyt eventyr. Eleverne må i grupper bruge Google Docs til at vidensdele med hinanden. Desuden skal de på deltagersiden udfylde en aktantmodel for deres eget eventyr, der tydeliggører tekstens præmis og heltens udfordring og mål: - Hvem skal hovedperson være? - Hvad skal hovedpersonen opnå? - Hvem er modstander? - Hvem er hjælper? - Hvem er giver? Eleverne må vælge en af personerne og skrive deres historie og rolle i eventyret. Når de skriver i Docs kan de automatisk følge med i de andres udformning af personer og derved lade sig inspirere i en fælles retning. Eleverne må bruge Google Docs-præsentation (modaliteter?) til at fremlægge aktantmodellen og deres personer for resten af klassen. Efterfølgende skal grupperne kommentere på hinandens historier, og se hvordan de stemmer overens eller hvordan de kan stemme overens til en fælles konstruktion. Læreren kan ligeledes kommentere på elevernes skriveproduktioner undervejs. Bodil Nielsen ( [] ) understreger vigtigheden af dette, fordi det styrker undervisningsdifferentieringen og dermed elevernes skriveudvikling i en rigtig retning. Til sidst skriver eleverne deres endelig eventyr med udgangspunkt i deltagerne og aktantmodellen.
 * Den fælles konstruktion: **

Når eleverne i fjerde fase skal skrive deres eget eventyr, er de godt klædt på. Har nogle elever svært ved det, kan de gå tilbage til modelteksten, som er gemt i Google Docs, eller trække det fælles genreskema frem og bruge det som skrivemodel. Har eleverne svært ved at vælge deltagere og omstændigheder, kan læreren lave en historieroulette, hvor eleven med en terning slår sig til, hvilke deltagere, processer og omstændigheder der skal være i teksten. Til sidste kan man begynde cirklen forfra ved at dekonstruere et af elevernes eventyr og analysere genretræk og sprogbrud. Her kan eleverne i den fælles respons diskutere ordvalg, processer, omstændigheder, vendepunkternes placering og derved redigere og slette direkte i Google Docs.
 * Individuel produktion **

Når eleverne i Google Docs får adgang til alle andres besvarelser, kan de spejle deres eget bidrag i de andres. I dette forløb tvinges eleverne til at læse andres gruppers eventyr, og de skal vurdere, hvilke er gode, hvorfor og hvad der evt. mangler. Dette arbejde er i høj grad en refleksionsproces, der gør dem klogere på deres eget produkt, forståelse og formidling og dermed giver dem en bevidsthed om grundlaget for, formålet og hensigten med arbejdet. Altså en metakognition. Eleverne kan følge deres udvikling i skriveprocessen. Alt bliver lagret og redigeret undervejs i forløbet. De kan altid gå tilbage og rode i de andre elevers- eller gamle dokumenter.
 * Metakognition **