AD10-11+-+Gruppe+5

Undervisningsforløb
Forløbet er vigtigt, fordi vi i dag har en hverdag, hvor digitale hjælpemidler spiller en stor rolle. For at eleverne dannes til at imødegå udfordringerne i det digitale og teknologiske samfund. Vi har valgt at bruge en tablet og et program der hedder Storykitt. Dette program giver eleverne mulighed for at kombinere tekst, billeder, lyd og tegninger. Eleverne skal lære, at disse forskellige funktioner kan arbejde sammen til at udforme en præsentation. Samtidig vil eleverne blive mere fortrolige med brugen af tablets og touchscreen. Dette er en del af deres hverdag, som består af interaktion med touchscreens f.eks. billetautomater, smartphones og tablets. > Vi vil i vores organisering af arbejde primært gøre brug af formelle læringsprocesser i form af en lærerstyret undervisning, hvor vi præsenterer dem for undervisningsindholdet, og de derefter arbejder med det præsenterede indhold. Vi vil organisere eleverne i grupper, grundet vores socialkonstruktuvistiske læringssyn, der sætter fokus på at eleverne samarbejder i grupper om at konstruere en viden omkring arbejdet og funktionerne omkring en tablet. Eleverne får nogle bestemte kriterier, som vi kommer med, som de skal arbejde ud fra.
 * Mål (hvorfor er forløbet vigtigt i både et fagdidaktisk og alment didaktisk perspektiv?)
 * Indhold (hvad er det for et indhold brugen af det digitale læremiddel understøtter tilegnelsen af?)
 * Læreproces (hvordan vil I organisere arbejdet med indholdet og mediet – vil I f.eks. gøre brug af uformelle og formelle læreprocesser?)
 * Teknik og rammer (hvilke muligheder og begrænsninger ligger i teknikken ift. f.eks. de fysiske rammer?)
 * || **Muligheder ** || **Begrænsninger ** ||
 * **Fysiske rammer ** || Afgrænsning og kontral af fysisk plads. || Elevernes selvstyring ryger, fordi det er lærerstyret undervisning. ||
 * || Læreren har et godt og bevaret overblik over elevernes arbejde, i og med at læreren ved, hvilke rammer eleverne er indenfor. ||  ||
 * **Internet ** || Utallige søgemuligheder, hvor eleverne kan navigere i, det kræver dog, at læreren har didaktiseret det, så eleverne har et begrænset rum, som de kan færdes i. || En begrænsning kan være, hvis man ikke kommer på internettet. ||
 * || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Eleverne får mulighed for at vidensdele deres undervisningsprodukter med hinanden og erfaringsudveksling. || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Hvis eleverne får for frie rammer, fordi læreren ikke har didaktiseret læremidlerne ordentligt. ||
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Tablet ** || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">En mulighed ved tablet er, at den indeholder mange apps, som kan didaktiseres af læreren til gode læremidler. || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Hvis appsene ikke kan installeres pågrund af manglende drivere (f.eks. Java) ||
 * || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Appsene er let tilgængelige og let anvendelige. || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Tabletten bruger batteri, og hvis man ikke er opmærksom, så kan der opstå situationer, hvor der ikke er mere batteri tilbage. ||
 * || <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Tabletten indeholder kamera, mikrofon, diktafon, man kan skrive og tegne og derfor giver den mange muligheder for forskellige arbejdsmetoder. ||  ||

<span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Vi har en forudsætning om, at eleverne har arbejdet med tablets og computere, så derfor går vi ud fra, at eleverne godt ved, hvordan skriveprogrammer og kamera virker på en tablet. Derfor undlader vi at forklare det. Vi går ligeledes ud fra, at eleverne ved, hvordan man bruger internettet til at uploade filer og søge informationer, da de bl.a. arbejder med skoleintra hver dag. Da det er en 8. klasse går vi ud fra at eleverne har kendskab til at navigere på cyberspace, da de formodentligt har arbejdet med kildekritik ud fra faghæfte 48 omkring medie kompetence. CKF: <span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Under informationssøgning og indsamling er ckf’en: ”undersøge og vurdere information kildekritisk”, (s. 6, faghæfte 48)
 * <span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Elevforudsætninger (hvordan udnytter I elevernes forskellige kompetencer og motivation for at arbejde digitalt, og hvordan forholder I jer til evt. manglende kompetencer ift.at navigere sikkert i cyberspace?)

<span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Arbejdet undervejs vurderer vi i en formativ evalueringsform, da vi løbende undersøger, hvad eleverne kan, og hvor de står henne. Vi evaluerer formativt ved at tjekke, om eleverne følger og forstår vejledningen i fremstillings processen. Den summative evaluering vil være sidst i forløbet, hvor vi evaluerer slutproduktet.
 * <span style="background-color: #ffffff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Evaluering af produktet og processen (hvordan evaluere i både slutprodukt og arbejdet undervejs?)

Kategori:

Vi vil i vores forløb gøre brug af Storykitt, som er et program udviklet til iPad/iPhone.

I dette program skal eleverne laves deres egen bog, som skal have et fagligt indhold.

retningslnjierne for bogen er givet af underviserne.

Opbygningen er bogen vile være at eleverne skal:

Tage billeder, skrive tekst, lave lyd og eventuelt tegne med det indbyggede redsskab.

Dette link giver dig som underviser mulighed for at sætte dig ind i programmet (Klip er på engelsk): media type="youtube" key="RSWQkUS4kXk" height="315" width="420"

Alderstrin: 8.kl på Amager Fælled Skole.

Fag: Biologi

Fagligt indhold: Fokus på plantens bestanddele samt at præsentere på en ny måde.

Formål /fællesmål:

CKF (faghæfte 15):

Den nære omverden: Kende udvalgte organismer og deres placering i fødekæder samt anvende begreber om deres livsytringer, herunder fødeoptagelse, respiration, vækst, formering og bevægelse.

Arbejdsmåder og tankegange: Anvende informationsteknologi i forbindelse med informationssøgning, dataopsamling, bearbejdning og formidling

Læringspyramide

Egne mål:

- Undervisning med digitale læremidler

- Kunne anvende digitale læremidler i undervisningen

- Lære at bruge storykit

- At lave et fagligt produkt- Give dem en digital udfordring ved brug af ipad

- At eleverne deler deres viden med klassen

- Hvad kan dette læremiddel i forhold til andre digitale læremidler.

Tekniske platform: iPad og informationssøgning på internettet (links kommer fra læreren)

Elevvejledning:
Elevvejledning vil blive lavet på film eller Screenomatic.

Fokus på vejledning:


 * Tydelig tale
 * Enkelt sprogbrug
 * Minimer kropssprog
 * Tydeliggør instruktioner, gerne med gentagelser
 * Email til opload: aduge1011@gmail.com, adgangskode storykitt

Links til søgning:

[]

[]

Manus: storykit

Man åbner app’en og trykker på ”New Book”, så er siden helt blank.

Hvis man vil tage et ** billede ** trykker man ** på kameraikonet ** med et plus så kommer kameraet frem, og nu kan man tage et billede. Billedet kommer derefter ind på den blanke side og med fingene kan man gør billedet større elller mindre, samt rykke rundt på billedet.

Derefter kan man trykke A+ hvorefter der kommer et tastatur frem, hvorpå man kan skrive en tekst. Når man er færdig med at skrive sin tekst trykker man på ”Edit” øverst i venstre hjørne. Teksten kan ligeledes gøres større og mindre, samt rykkes rundt på.

For at optage et lydklip skal man trykke på på højtaleren med et +. Tryk på ”Record” og og optag et lydklip. Når lyden er optaget trykkes ”stop” hvorefter ”edit”. Der kommer et højtaler symbol frem. For at afspille lyden tryk på symbolet og tryk play. Symbolet kan ikke ændres i størrelse.

For at lave en tegning tryk på pensel symbolet yderst til højre. Derefter kan der vælges pensels størrelse ved at trykke på ”Brush”. Der kan vælges farve ved at trykke på ”Color”. Nu kan der tegnes. Tegning fylder 1:1 og kan IKKE rykkes på eller ændres. Man rykker derfor på de andre elementer.

Hvis i vil lave en side til skal i trykke på ikonet next i højre hjørne, hvorfter i kommer til en ny blank side.

Når bogen er helt færdig trykkes på ”Edit Pages” i venstre hjørne og herefter trykkes på ”Details” i venstre hjørne. Herefter kommer i til skærm hvor bogen skal have en titel ved at trykke på ”titel”, hvor i kan give bogen en titel. Herfeter skal i skrive forfatterne ved at trykke på ”Autor”,hvor i kan skrive jeres navne. Herefter skal i skrive en note til bogen ved at trykke på ”Notes”.

Til sidst skal i dele jeres bog ved at trykke på ”Share” efterfulgt af ”Start Sharing”. Nu loader den, og når den er færdig skal i trykke på ”Send story link by email”. Herefter indtaster i den udlevedere email adresse som er aduge1011@gmail.com og tryk å ”send”. Nu er jeres bog sendt til emailen og klar til at blive præsenteret for de andre.

media type="youtube" key="oorPdd26iUQ" height="315" width="420"

**Evaluering**

 * Vi vil med udgangspunkt i didaktik 2.0 evaluere på elevernes digitale kompetencer, som omhandler; //informationskompetence//, //didaktisk kompetence// og //remedieringskompetence//. (Gynther s.72-76)**

Starter vi med at se på elevernes informationskompetence er der 3 niveauer, der drejer sig om: 1.orden, hvor det for læreren gælder om at se om eleven har fundet det rigtige svar. Dette er en behavioristisk tankegang. 2.orden, hvor det gælder om at se, om eleverne er i stand til at vurdere den information de finder på nettet. Dette udspringer af et konstruktivistisk læringssyn, hvor det for eleven handler om at det er en information som de mener er informerende. 3.orden og sidste orden handler om at eleverne altid vil opfatte det indhold de finder i den kontekst de optræder i. Her drejer det sig om, at kunne finde information der er brugbar i forhold til et givent emne eller problemstilling. Denne tanke udspringer fra sociale læringsteorier.

Hvad så vi så? I vores korte forløb på Amager Fælled Skole havde vi fundet to læringsstier (Gynther s.80-81) frem til dem som var brugbare og relevante. Dette er informationskompetence af 1.orden, da eleverne har fået udleveret materiale, og derved fået de rigtige svar. Ved vores første gruppe, kunne det have været en mulighed, at lade eleverne søge efter informationer på egen hånd, da de havde en forforståelse af hvad emnet handlede om. Vores anden gruppe derimod, havde udfordringer ved at arbejde sammen, de snakkede ikke sammen og enkelte i gruppen var de styrende. I dette tilfælde var det fint, at de havde fået den information de skulle benytte. Yderligere var det godt fordi de aldrig havde arbejdet med planter og blomster før!

Vores næste fokus lå på elevernes didaktiske kompetence som omhandler: 1.orden, hvor eleverne uden problemer kan finde og reproducere viden som passer til den givne opgave 2.orden, hvor eleverne vurdere, sortere og udvælge faglige relevante ressourcer 3.orden, hvor eleveren kan evaluere og reviderer deres ressourcestrategier.

Hvad så vi så? Det vi oplevede var, at eleverne ud fra de udleverede links kunne læse og reproducere det fagstof som var tilgængeligt for dem. Dette fagstof omformulerede de, og skrev det ind i deres Storykitt, som derefter kunne viderformidles til andre.

Vores sidste fokusområde var på elevernes remedieringskompetence, dette omhandler disse punkter: 1.orden, hvor eleverne direkte copy-paster deres fundne information ind i deres opgave 2.orden, hvor det stadig drejer sig om at kopiere, men hvor det er mere bevidst, og hvor eleverne kender konsekvenserne for deres kopiering. Altså om der nogle ophavsrettigheder der bliver brudt 3.orden, hvor det handler om at lave et kreativ remix, og eleverne laver et nyt indholds- og udtryksform.

Hvad så vi så? Det vi oplevede var, at eleverne lavede et nyt indhold med en eksisterende tekst, men ikke direkte kopierede indholdet!

Før vi tog afsted gjorde vi os nogle tanker om hvordan evalueringen skulle være i forhold til summativ og formativ evaluering.( http://www.uvm.dk/Uddannelser-og-dagtilbud/Folkeskolen/De-nationale-test-og-evaluering/Evaluering/Evaluering-i-fagene/Biologi/Evaluering-og-progression-i-biologi)

Den formative evaluering ville bestå af, at vi fulgte elevernes arbejde i løbet af dagen, og kunne se hvordan de brugte de redskaber som vi havde stillet til rådighed. Den formative evaluering viste os, at eleverne hurtigt lærte iPaden at kende, men at det var begrænset hvor meget de brugte teorien. Eleverne var meget fokuseret på at få lavet et flot produkt og på at dessikere blomsterne. Her har vi som lærer mulighed for at observere og reagere på elevernes læreprocess, og lede dem et skridt tættere på at bruge teorien.

Den summative evaluering bestod i at se hvorvidt eleverne fik alle punkterne med i den stillede opgave. I vores tilfælde skulle der være billede, lydklip, tekst og tegning. Fokus på denne slutevaluering var både det faglige indhold, men i høj grad også hvordan slutproduktet var blevet i form af det tekniske, og hvordan slutproduktet var blevet til.