AD10-5+-+Gruppe+3


 * Gruppemedlemmer: Sara Hjerming, Sebastian Agerholm, Nina Normann, Thomas Merrild og Elisabeth Trankjær **

Det digitale læremiddel som ligger til grund for undervisningsforløbet er "QR", som står for Quick Response. Fordelen ved dette er, at man hurtigt fra sin mobil kan scanne en kode og derefter få direkte adgang til multimodale elementer. Disse kan være links, der kan vise både lyd, tekst og video m.v. Dermed bliver der hurtigt bundet en sammenhæng sammen mellem den fysiske verden og den virtuelle verden. Den gevinst ønsker vi at udnytte til fulde i følgende undervisningsforløb.
 * Begrundet undervisningsforløb og lærervejledning **

Ideen og målet bag undervisningsmaterialet er at arbejde med den lyriske form og styrke elevernes genrekendskab til den lyriske genre. Tanken er at QR-koderne skal være med til at motivere eleverne til at gå på opdagelse i lyrikkens sproglige univers samt få faglige begreber inden for lyrikken sat på plads.
 * Mål og ideen bag **

Vi mener, at det har en værdi for elevernes læring, at de oplever, at skolen godt kan inddrage elementer fra elevernes egen verden ind i undervisningen. Dette samspil mener vi øger elevernes ejerfornemmelser for læringen, og derfor tror vi på, at denne styrkes.

Skolen har en vigtig opgave i forhold til at danne eleverne til at kunne navigere i en moderne verden med mange muligheder. Derfor vil vi gerne lære eleverne, at det at kunne udtrykke sig lyrisk og forstå lyriske former har en æstetisk værdi og, at den åbner op for en måde at kunne forstå sin samtid og fortid på.

Udover de udvalgte trinmål har QR-løb også andre formål. Vi ønsker at give eleverne en oplevelse af at lyrikkens univers rækker sig langt ud over de normale lærebøger. Samtidig vil vi gerne styrke klassens gruppedynamik ved at lade dem gå på opdagelse på skolen og sammen løse opgaver.

- undersøge og beskrive sproglige udtryk og forhold, herunder sprogbrug, sprogfunktioner og sprogets udvikling og etymologi. - Udvikle deres ordforråd gennem læsning af sprogligt varierede tekster. - Undervisningen omfatter billedsprog, rim og rytme
 * Udvalgte mål fra fælles mål i dansk efter 9. klassetrin:**

Vi har valgt læremidlets indhold ud fra betragtningen om, at man i dansk i 7. Klasse skal arbejde med lyrik og vi gerne vil gøre det til et appetitligt emne for eleverne, så de bliver fortrolige med lyrikkens genre og form. Emnet lyrik lægger i den grad op til at arbejde med multimodalitet, fordi lyrik kommer til udtryk både i billeder og lyd. Dette potentiale vil vi gerne udnytte.

I forløbet vil vi tage udgangspunkt i Lev S. Vygotskys socialkonstruktivistisk virksomhedsteori, hvor at læring foregår som en social proces, hvor eleverne og lærere har interaktion med hinanden. Ifølge Vygotsky skal læring og udvikling ses som en dialektisk enhed, hvor læring står i spidsen for udvikling. Centralt i Vygotskys teori står således begrebet om zonen for nærmeste udvikling, der defineres som: //”(…) afstanden mellem det aktuelle udviklingstrin som bestemt af selvstændig problemløsning og det potentielle udviklingstrin som bestemt af problemløsning under voksen ledelse eller i samarbejde med dygtigere kammerater”//. Således vil barnet opleve støtte ved at ”(…) //imitere de mere kompetente deltageres aktivitet og problemløsning, ligesom de kan få mental og fysisk støtte//.” Jerome Bruner betegner dette med udgangspunkt i Vygotskys teori som læringens stilladsering.
 * Lærings- og dannelsessyn **

Jf. folkeskolens formålsparagraffen skal undervisningen i folkeskolen tage udgangspunkt i det demokratiske og politiske dannelsesideal, som netop er indeholdt i folkeskolens formålsparagraf stk. 3. Her er står deltagelse som et centralt element i elevernes demokratiske og politiske dannelse. Beherskelse og anvendelse af it-teknologi ser vi som en central forudsætning for deltagelse i samfundet. Der er således både et læringsmæssigt og et socialt perspektiv i forløbet. Det demokratiske dannelsesideal kan perspektiveres til Klafki, der påpeger, at forberede eleverne til at være reflekterende og selvstændig individer, der involverer sig aktivt i samfundets kulturelle fællesskaber, da dannelse også er individets interaktion med kulturen.

Da læremidlet skal ses som en opsamling til tidligere arbejde med lyrik, er der ikke tænkt progression ind i selve løbet, men der er derimod fokuseret på, at eleverne skal udfordres i mange forskellige elementer af lyrikkens verden. For at imødekomme et ønske om progression kunne man have organiseret spørgsmålene således, at de blev sværere jo længere man kom frem i løbet eller stillet spørgsmål, som kræver større grad af abstraktionsniveau hos eleverne. Dog mener vi, at der er en progression i forhold til at spørge elever om svar på konkrete begreber, for derefter at bede dem om at bruge dem. Således får eleverne lov til både at arbejde på et redegørende og anvendende niveau.
 * Progression**

De forskellige opgaver, der er knyttet til QR-koderne lægger op til forskellige læreprocesser. Det gælder bl.a kompetenceudvidende, motiverende og producerende.
 * Læreprocesserne **

Flere af opgaverne lægger op til analysearbejde, fordi eleverne bliver bedt om at finde svar på hvad ”fx ”det lyriske jeg” betyder og indebærer.

Mange 7. Klassers elever har meget krudt de gerne vil brænde af og det gælder om bare at udnytte det. Det er motiverende, at det teoretiske aspekt bliver sat i spil i form af QR-løbet. Eleverne bliver tvunget til at anvende de teoretiske begreber i en meningsfyldt kontekst uden for klasserummet. Samtidig oplever eleverne, at det teoretiske bliver præsenteret multimodalt for dem.

Fordi grupperne sammen går rundt og svarer på spørgsmål er det ikke muligt for folk at gemme sig. Eleverne bliver på denne måde udsat for //uformelle læringsprocesser,// fordi eleverne altid lærer noget socialt ved at løse praktiske opgaver sammen.

Opgaverne har også karakter af at være producerende læreprocesser, fordi eleverne ikke blot skal teoretisere over spørgsmålene de får stilles, men også benytte den teoretiske viden til at fremstille egne digte. På denne måde får opgaverne en karakter af værksted og tanken er at eleverne hermed også får større ejerskab for læringen.

De forskellige opgaver ved QR-koderne lægger op til at mange forskellige læringsstile sættes i spil. Den taktile læringsstil fordi eleverne bevæger sig rundt og har mobiltelefonen i hånden og auditivt og visuelt fordi det de møder i læremidlet både er lyd og billeder.

QR-koden har sin begrænsning i det man kun kan linke til et link, billede eller video i en kode. Det kan man dog løse ved at linke til fx et google doc eller en hjemmeside, hvor flere links er tilgængelige. Den klare mulighed QR-koder giver som læremiddel i undervisningen er, at det for læreren er nemt og tilgængeligt at tilrettelægge præcist for eleverne hvad de skal lede efter på nettet. På den måde kan man vejlede elverne til at finde bestemte udvalgte ting og de farer ikke vild i deres søgning.
 * Muligheder og begrænsninger i teknikken:**

For at kunne læse de opgaver vi stiller eleverne kræver det, at de har adgang til en smartphone eller en ipad, sådan at QR-koderne kan scannes. Ligeledes går arbejdsopgaven ud på, at elever flytter sig fra sted til sted rundt på en location (i dette tilfælde skole). En rammefaktor er derfor, at eleverne kan blive optaget af andre ting undervejs på deres tur rundt og i særdeleshed, at virkeligheden drages ind i klasserummet eller omvendt, at klasserummet flyttes ud i virkeligheden.
 * Betingelser for læring**

Forudsætningerne i vores undervisningssammenhæng er en 7. klasse på Søndermarksskolen på Frederiksberg. Elever i 7. klasse er oftest optaget af mange andre ting end lige netop det, der sker i klasserummet. Det er en udfordring for læreren, som skal forsøge at facilitere et godt læringsrum. I klassen er der en del elever med dansk som 2. sprog hvilket der skal tages hensyn til i måden, der stilles opgaver og i graden af hvor meget forforståelse, der skal aktiveres hos eleverne.
 * Læringsforudsætninger**

Opgaverne skal ikke ses som et selvstændigt forløb, så evaluering er ikke nødvendig. Dog vil det give mening, at se på de produkter eleverne har produceret på posterne og lade dem være udslagsgivende for om projektet er lykkedes. Et andet parameter som kan indikere om eleverne er blevet fanget og optaget af opgaverne er graden af deres iver for at komme rundt og også om de griber opgaven som en konkurrence om at komme til opgaverne hurtigt før de andre hold.
 * Vurdering og evaluering**

Der findes mange tjenester der kan lave QR-koder. Der er dog lidt forskel på opbygningen og mulighederne på koderne. For at kunne læse koderne skal eleverne have downloadet en app, som kan scanne koderne. Det kan fx være i-nigma.com Når eleverne har downloadet denne er de klar til at gå i gang.
 * Lærervejledning **
 * Introduktion til brug af QR-koder: **

Vi anbefaler, at man som lærer bør sætte en skoledag eller mindst 4 lektioner af til at gennemgå løbet. Ellers vil læreprocessen blive for accelereret og eleverne vil komme med useriøse svar og ikke føle sig taget ordentligt seriøst.
 * Tidsperspektiv:**
 * Kategori || Fagligt løb, hvor eleverne skal løse opgaver som er stillet via QR-koder ||
 * Alderstrin || 7. klasse ||
 * Fag || Dansk ||
 * Fagligt indhold || Lyriske former udtrykt i sange og digte ||
 * Formål (fælles mål) || At eleverne bliver introduceret til forskellige sproglige udtryksformer herunder lyrik ||
 * Teknisk platform

(PC, mac, iPad, mobil, kamera, etc.) || iPhone eller iPad. ||