AD-11-06-gruppe6

toc (erstat overskriften herunder med titlen på jeres forløb) =**Sigende titel for jeres undervisningsforløb** =

**Vejledning** Vejledningen, som erstatter denne tekst, skal være en kort indføring i brugen af mediet (her kan man evt. gøre brug af diverse digitale instruktionsværktøjer (Skærmoptageren Screencast-o-matic) eller allerede eksisterende instruktionsvideoer. Derudover skal vejledningen rumme en oversigt over følgende:

Oversigt
(PC, mac, iPad, mobil, kamera, etc.) || Global School || = **Undervisningsforløb** = =”Global School” – en digital ressource anvendt i et undervisningsforløb=
 * Kategori || Beskrivelse (en kort redegørelse) ||
 * Alderstrin || 8 klasse ||
 * Fag || Engelsk (Historie) ||
 * Fagligt indhold || Indiens ungdom ||
 * Formål (fælles mål) ||  ||
 * Teknisk platform

Følgende opgave er blevet til ud fra det givne opdrag 1, ved Ebbe Kromann og Andy Højholt. Vi har valgt at kombinere dette opdrags indhold med særligt ét krav stillet centralt fra ansvarshaverne af Ad-ugen, nemlig //”Overvejelser over, hvordan de digitale ressourcer understøtter og fremmer de valg I har truffet omkring mål, indhold og arbejds- og undervisningsformer”//[1].

Målet med denne skriftlige fremstilling er derfor at give et bud på, hvordan Global School (fremover omtalt GS) kan bruges i undervisningen i et fag i folkeskolen, samt knytte overvejelser hertil omkring, hvordan netop denne digitale læringsressource støtter op om de overordnede lærings- og dannelsesmål, som vi har tænkt ind i vores undervisningsforløb. Vi har ikke Vi lægger ud med en vurdering af GS som læringsressource lavet ud fra vurderingsværktøjet Vurdigi – herunder tanker om, hvilket læringsdesign GS er tænkt ud fra. Herefter følger vores undervisningsforløb, hvori trinmål, kompetencer, indhold og arbejds- og undervisningsformer bliver beskrevet. Til sidst følger en perspektivering, hvori vi knytter overvejelser til hvordan GS med tiden kan udvikles med nye features for bedre at kunne samarbejde med andre digitale læremidler. =”Global School” som læringsressource=

- vurdering lavet ud fra vurderingsværktøjet Vurdigi
I forhold til at skulle udtænke et undervisningsforløb, hvori ”Global School” indgår som en bærende digital platform - har vi haft behov for at få tydeliggjort netop dette værktøjs kvaliteter og svagheder. Derfor har vi til en start foretaget en vurdering med hjælp fra vurderingsværktøjet ”Vurdigi”, som er et onlinebaseret værktøj til vurdering af forskellige typer digitale læremidler[2]; udarbejdet på baggrund af forskningsarbejde af Thomas Illum Hansen og Jeppe Bundsgaard.

Værktøjet Vurdigi tilbyder spørgsmål til vurdering af forskellige typer digitale læremidler, og vi har foretaget vores vurdering ud fra kategorien ”Læringsressourcer” idet Global School er en tjeneste, man som skoleklasse gratis kan få lov til at anvende. Det er vigtigt at sige, at en fuldstændig analyse af Global School ikke har været mulig – af to årsager: 1) Vores besøg på Ingrid Jespersens Gymnasieskole, hvor vi skulle have set Global School in action med rigtige elever – det måtte opgives grundet internetsammenbrud og problemer med passwords – 2) Vores efterfølgende mulighed for selv at gå ind og afprøve værktøjet blev tilsvarende umuliggjort af passwords som ikke virkede. Vores viden om Global School har vi derfor hentet i den information, som ressourcens tilhørende hjemmeside tilbyder. Vi har på trods af disse omstændigheder valgt at lave en vurdering, for især at få mulighed for at reflektere over hvad værktøjet måske ”ikke kan” – og gennem Vurdigis spørgsmål blive inspireret til, hvilke ”features” (dvs. funktioner) som værktøjet kunne tænkes med tiden at udvikles med. Nedenstående er en sammenskrivning af de svar, som vores analyse gav. Global School er en kvalificeret ressource i den forstand, at den fungerer som et vindue for klassen til den verden der omgiver den. Det er en ressource, som både kan anvendes lokalt, nationalt og globalt. Vores erfaringer har dog vist, at det hverken er en nem eller en effektiv ressource at gå til, idet værktøjet i høj grad er afhængig af en god internetforbindelse samt passwords der fungerer. En udfordring er direkte, at værktøjet tilsyneladende kræver nygenerede passwords for hvert eneste nye møde, hvilket har betydning for den tid det tager at komme i gang med det endelige og egentlige møde. Endvidere kræver det i høj grad, at begge parter overholder deres aftale om et møde. Som lærer skal man have en plan B parat til hvis den klasse man havde aftalt møde med pludselig springer fra. Vi ser Global School som værende en ressource, som kan støtte op om undervisningen i undersøgelsesfaser i særdeleshed. Eleverne får adgang til førstehåndsviden gennem kommunikative processer (chat og/eller tale både med og uden levende billeder). Dét at eleverne sættes i forbindelse med andre ”virkelige” elever fra hele verden gør, at undervisningen tildeles en høj grad af autenticitet – hvilket vi tænker virker motiverende og nysgerrighedsstimulerende for eleverne. Med værktøjet oplever vi at eleven i høj grad tilbydes at indtage forskellige roller i arbejdet. Eleven får mulighed for at helt konkret at være ”aktivt opsøgende” (interviewer) i forhold til et givent emne – og modtager af tillige autentiske svar, idet situationen udspiller sig mellem virkelige og relevante parter. Eleven tilbydes også rollen som ”repræsentant” – for sit land, sin skole, sin klasse, sin kultur, sine holdninger m.fl.

Fordi værktøjet skaber det autentiske og samtidige læringsrum på tværs af landegrænser, så fordrer det tilsvarende noget bestemt af eleven; nemlig at eleven indtager en rolle som ”ansvarsbærende” for kommunikationen – helt konkret at eleverne eksempelvis sørger for at der er ro og orden under selve mødet, således at alle kan høre/se hvad der sker. Det fordres at eleven tager ansvar for at overholde selve mødeaftalen, samt at holde en god tone overfor den anden part i chatrummet. Heri hviler en række udfordringer og muligheder, som læreren må overveje hvordan han/hun håndterer. Global School virker tilsvarende som et let anvendeligt og tilgængeligt værktøj for selv helt unge elever. Chat/tale-funktionerne kendes nemlig fra mange andre digitale ressourcer, som eleverne måske har kendskab til i forvejen. Vi har diskuteret dét faktum at hjemmesiden udelukkende fremstår på sproget engelsk – og vi ser det både som en fordel, at værktøjet på den måde via det engelske får et globalt udtryk, men også som en begrænsning idet der således kræves et vist niveau af engelsk hos eleven som skal anvende det. Vi forestiller os at det kunne være en spændende mulighed at udvide den med en tysk og fransk sprogversion for at tilgodese fremmedsprogsundervisningen i folkeskolen endnu mere end tilfældet er nu. Efter vores anvendelse af Vurdigi på Global School står det klart, at værktøjet ikke giver mulighed for genbrug af indsamlet data. Data tænkes som primært være den mellemmenneskelige digitale kommunikation, men det er uklart hvorvidt eleverne har mulighed for at gennemse en chatsekvens efter endt møde, eller om samtalerne kan gemmes som lydfiler med henblik på senere ”genhør”. Især tanken om at den udveksling som foregår eleverne imellem endnu ikke er så nuanceret og mangfoldiggjort har givet anledning til refleksion over hvilke features som med tiden kunne indtænkes i værktøjet. I forhold til at vurdere hvilken læringsdesign GS er tænkt ud fra har vi hentet inspiration i Jens Jørgen Hansens bog ”Læremiddellandskabet – fra læremiddel til undervisning”, kap. 6 om //didaktiske læremidler//. GS anser vi overvejende som tænkt ud fra et socialkonstruktivistisk læringsdesign – idet de læringsprocesser som GS indbyder til **//”finder sted gennem deltagelse i en social praksis”//**[3]. Eleverne tilegner sig og er samtidig medskabere af viden gennem GS – og GS fungerer som en åbenstående dør til et utal af mulige praksisfællesskaber. Vi hæfter os ved at læring i en socialkonstruktivistisk optik **//”sker i et samspil mellem to processer: deltagelse og tingsliggørelse”//** endvidere **//”Når eleven skal reflektere over sin læring eller skal kommunikere til lærere, forældre og andre elever om, hvad han har lært, er det at have tingsliggjort sin læring et vigtigt skridt i forhold til hans fortsatte læring”//**[4]. Gennem GS er det elevernes skriftlige og/eller mundtlige samtaler som udgør såvel deres deltagelse som tingsliggørelse. Men det kan overvejes om eleverne gennem GS skal dele andre former for tingsliggjorte elementer, eksempelvis egenproducerede filmsekvenser. (jf. vores undervisningsforløb). Tilsvarende kan det overvejes at give eleverne flere deltagelsesmuligheder; som eksempel herpå beskæftiger vi os med en digital ressource kaldet //Socrative// i såvel vores undervisningsforløb som perspektivering. =Undervisningsforløb=

Vi har valgt at fokusere på fagene //Engelsk// og //Historie//. Engelsk vil fremgå som det bærende fag og er det fag undervisningsforløbet tager udgangspunkt i. Historie vil arbejde med emnet Indien og derfor tilføje en historisk baggrundsviden til det engelskfaglige forløb. Dette med henblik på at give eleverne rum for fordybelse i det givne emne. GS anvendes dermed kun i faget engelsk, men skaber rammen om et fordybelsesemne for både fagene engelsk og historie. Forløbet er struktureret efter de fire faser i projektarbejde. Idefasen, som udgør den første fase, skal åbne for kreative tankeprocesser om emnet. De skal reflektere over hvad det vil sige at være ung i Danmark og indsamle ideer til hvordan de vil præsentere det til indiske jævnaldrende. Den næste fase, undersøgelsesfasen, danner rammen om elevernes indsamling af informationer om indiske unge. I produktfasen skal eleverne bearbejde deres indsamlede informationer og udfærdige et produkt der demonstrerer deres ny etablerede viden om Indiens ungdom i sammenligning med deres personlige oplevelse af at være ung i Danmark. Til slut skal eleverne præsentere deres produkt for hinanden. (Jens J. Hansen, 2010) I undersøgelsesfasen skal eleverne anvende deres viden om dagligliv, levevilkår, værdier og normer hos forskellige befolkningsgrupper, primært i lande, hvor engelsk anvendes som modersmål, og sekundært i lande, hvor engelsk anvendes som andetsprog. (Fællesmål, 2009) Her da engelsk ikke anses som Indiens modersmål, men stadig fungerer som et af de officielle sprog. Undervisningsforløbet skal udnytte og udvikle elevernes kommunikative kompetence, samt kulturforståelse og etablere skolesamarbejde på tværs af landegrænser. Det skal være med til at danne eleverne til at blive globale medborgere. (Fællesmål, 2009, faghæfte 48) Undervisningsforløbet anvender både traditionel tavleundervisning, projektarbejde og brug af medier efter princippet om flipped classroom.[5] Dog overvejende anvendelse af projektarbejde. Vi tager udgangspunkt i at eleverne har adgang til computere hjemmefra, så de kan se instruktionsvideoerne. Disse kunne eksempelvis være lagt op på en intern klasse blog eller skoleintra. Man kunne også anvende den channel på youtube som også anvendes til de producerede videoer i forløbet. Produkter som Imovie, Socrative og GS danner rammen om forløbet og det stiller dermed krav til internet opkobling og tilgængeligt teknisk udstyr. Imovie er det medie der anvendes til elevernes film produktion, Socrative bruges som et evalueringsværktøj og GS som det medie mødet med de indiske jævnaldrende foregår i. Ved anvendelse af GS træner eleverne i at forstå hovedindholdet og specifik information inden for forskellige genrer af talt engelsk om en række udvalgte emner af personlig, kulturel og samfundsmæssig relevans. (Fællesmål, 2009) Da de i et chatforum skal udveksle personlige og kulturelle oplevelser på engelsk. I samme proces anvender de engelsk som et internationalt kommunikationsmiddel. (Fællesmål, 2009) Målet med undervisningsforløbet er at eleverne skal opnå større global forståelse og se sig selv som verdensborgere. De skal kunne identificere sig med de personer, som udgør deres primære informationskilde. Dette i modsætning til at eleverne ved brug af materialer som eksempelvis bøger ofte distancere sig og oplever arbejdet som virkelighedsfjernt. I undervisningsforløbet skal eleverne udnytte medierne, herunder de elektroniske medier, her tænkt på GS og Imovie, i forbindelse med informationssøgning, kommunikation, vidensdeling og netværksdannelse. (Fællesmål, 2009) Forløbets overordnet emne er Indiens ungdom og er tiltænkt 8. Klassetrin. Det forventes at læreren forud for forløbets start har etableret en kontakt til den indiske klasse og har fået sat et møde i stand. Læreren skal derigennem opnået en personlig kontakt til den indiske lærer, da der skal veksles informationer dem imellem. I forhold til faget engelsk arbejdes der overordnet med sprog, sprogbrug og kommunikativ kompetence, da både videoerne og chatten foregår på engelsk. Der bliver derigennem trænet ordforråd og den kommunikative kompetence. =Perspektivering=

Med udgangspunkt i vores undervisningsforløb har vi overvejet muligheder for udvikling af features i Global School. Havde det været muligt med videokonferencer i Global School, kunne man have udnyttet det levende billedmedie til at eleverne kunne se hinanden ”live” og på den måde få en oplevelse af, at have noget mere autentisk fælles undervisning. Vi ser ikke kun videokonference som ”klasse til klasse” eller ”klasse til ekspert” men også som udgangspunkt for videoseancer med mennesker der befinder sig uden for klasserummet. Når klassen har forbindelse til Indien kunne eleverne tage et internetopkoblet device med sig (en ipad eksempelvis) uden for klassen. De kunne vise deres skole frem, deres by, deres hjem, deres mad, arkitektur mm. De kunne kommentere undervejs og tale med de danske elever (inspiration fra Global Classroom ). Her tænkt som at hvis man havde om Egypten, kunne en dansk guide i Egypten indgå i en video seance med eleverne og vise egyptiske seværdigheder, eller man fik en ekspert i eks. Pyramider i Egypten til at dele ud af sin viden. (man kunne få inspiration fra Global classroom) Programmet Socrative er tænkt ind i forløbet som et middel anvendt på to måder. Eleverne kan bruge Socrative som et middel til indsamling af data til opgaver, til statistikker der skal danne udgangspunkt for debat og læreren kan bruge det til indsamling af evalueringsdata til opfølgning på forløb eller til at lave fælles afslutning. Sodrative går meget godt i spænd med Global School og virker som et godt supplement. Det er en ”bring your own divice” funktion som kan nemt og hurtigt kan benyttes på tværs af lande, fra klasse til klasse og ud i elevernes hjem. = =

=Litteraturliste=


 * CFU**: Center for undervisningsmidler Danmark, [], dags dato


 * Hansen **, Jens J. (2010): //Læremiddellandskabet//, Akademisk Forlag


 * Reimer-Mattesen **, Ture (2012): The flipped classroom- klasseværelset på hovedet?, [] , dags dato


 * Undervisningsministeriet ** : //Fællesmål 2009//, [], dags dato.


 * Undervisningsministeriet**: //Om fælles mål: Udfordringer//, [], set: 14-11-2013

= =

=Bilag 1=

- Undervisningsforløb
Gruppedannelse
 * Lektioner || Indhold || Metode || Redskaber || Mål & Refleksion || Evaluering/ Taksonomi ||
 * Lek. 1 || Kort præsentation af forløb, samt emne.

Forberedelse: Eleverne bliver bedt om at se instruktionsvideoen til Imovie til næste lektion. || Lærer vil holde kort oplæg.

Eleverne skal selv bestemme deres grupper. || En interaktive tavle. || Målet er at eleverne får overblik over forløbets gang, og ved hvad der forventes af dem. ||  || Herefter skal de gruppevis udfærdige en kort video der indeholder netop disse ting. Videoen skal starte med en præsentation af gruppens medlemmer og skal foregå på engelsk. (da videoen skal sendes til den kommende indiske venskabsklasse og grupperne derigennem bliver parret med en indisk gruppe, som de skal kommunikere med ). Ved endt time skal videoen være uploadet til en youtube channel, som læreren har lavet til formålet.
 * Lek. 2-3 || Grupperne skal nedskrive mindst 10 ting der kendetegner det at være ung i Danmark, her med udgangspunkt i deres egen hverdag. (dette skrevet på engelsk)

Forberedelse: Læreren sender login til videoerne på youtube til den indiske lærer og beder ligeså den indiske klasse om at oploade deres videoer derinde. || Gruppe arbejde.

Skrivning, da de skal nedfælde deres tanker skriftligt.

Skuespil og forenklet film redigering. || Papir og blyanter.

Ipads eller lignende computer udstyr, til at optage videoen på. || Målet er at eleverne skal reflektere over hvad det vil sige at være ung. Hvad kendetegner unge danskere, da de her får opstillet nogle parametre der er gældende for dem selv. Hermed har de et sammenlignings-grundlag for at undersøge sammen målgruppe fra andre lande.

De får trænet deres skriftlige og mundtlige færdigheder i engelsk, da både deres tanker og video skal udfærdiges på engelsk.

Dette i forhold til at eleverne skal kunne udtrykke sig mundtligt med rimelig præcision, lethed og spontanitet afpasset udvalgte genrer og situationer ifølge Fællesmål 2009. || Eleverne starter på Bloom’s kognitive taxonomi, da her skal redegøre for værdier og kendetegn for danske unge, de skal nævne og definere egne værdier. (Dermed opnåelse af viden). Illustrere dette gennem billeder (video) og dermed demonstrere deres viden. (Her opnåelse af forståelse). De behandler og afprøver tanker, refleksioner og ideer. (her opnåelse af anvendelse). || Den indiske gruppe der har lavet videoen er deres venskabsgruppe, som de fremover skal kommunikere med. De skal nu på baggrund af videoen og de ting de forbinder med ungdomslivet, opstille nogle spørgsmål til de indiske elever. (disse på engelsk)
 * Lek. 4 || Grupperne får hver en video fra de indiske elever, som de nu skal se.

Forberedelse: Eleverne skal se instruktionsvideoen til Global School til næste lektion. Eleverne skal også se lærerens egen produceret video om god tone på nettet. || Gruppe arbejde.

Skrivning, da de skal nedskrive spørgsmål til deres møde og dialog med de indiske elever. || Computere til at se videoerne på.

Papir og blyanter. || Målet med timen er informations indsamlende og forberedende i forhold til det forestående møde.

Eleverne skal starte deres indsamling af informationer om det at være ung i Indien og de skal overveje hvad de mangler at få svar på efter de har set præsentations videoen. || I denne lektion sammenholder og analyserer de videoerne de har fået fra deres indiske venskabsgruppe. De registrerer umiddelbare ligheder og forskelle. (Her opnåelse af analyse) ||
 * Lek. 5-6 || Grupperne skal nu møde deres indiske venskabsgruppe i forummet på Global School. De stiller deres spørgsmål. Da det er et chatforum, vil dialogen frembringe spørgsmål der ikke var tænkt på før og eleverne vil få en masse informationer, som de skal gemme/nedskrive så de kan benytte dem senere.

Forberedelse: Eleverne skal se instruktionsvideoen til Socrative til næste lektion. || Gruppe arbejde.

Dialog i chat forummet. || Computere der er internet opkoblet. || Målet er eleverne skal blive bekendte med læringsmidlet. De skal opnå følelsen af dem selv som verdensborgere, da grænser nedbrydes i denne tætte kommunikative tilgang til informationssøgning. De skal kunne identificere sig med de indiske elever, da de vil opleve hvor meget de har tilfælles, trods kulturelle forskelle. Øvelsen peger imod at eleverne skal kunne deltage i samtaler og diskussioner om udvalgte personlige, kulturelle og samfundsmæssige emner i et sprog afpasset situationen ifølge Fællesmål 2009. || Eleverne skal I denne lektion skrive i chatrummet, samle informationer og kombinere det med de informationer de allerede har for at formulere spontane spørgsmål til dialogen, for at fuldende billedet af en ung inder. (Her opnåelse af syntese) || Eleverne skal nu anvende informationerne fra deres indiske venskabsgruppe til at udtænke en kort video omhandlende et kulturmøde mellem en ung dansker og en ung inder.
 * Lek. 7 || Læreren har udarbejdet delevalueringsspørgsmål på et rum lavet i produktet Socrative. Nummeret på rummet skrives på tavlen og er også sendt til den indiske lærer. Både danske og indiske elever svarer på spørgsmålene. Delevalueringen omhandler mødet på Global School.

Forberedelse: Eleverne kan evt. Genopfriske brugen af Imovie ved at gense instruktionsvideoen. || Individuel besvarelse af spørgsmål.

Gruppe arbejde.

Skrivning i forhold til planlægningen af deres video/ elevernes slutprodukt. || Smartphones.

Papir og blyant. || Eleverne skal reflektere over potentialet i brugen af Global School. Var det en god måde at indsamle information på? Hvordan var samtalen, overvejende hverdagssprog eller det sprog man anvender når man diskutere faglige emner? Hvordan de opfattede det? Motiverede det dem at de havde set dem de skulle snakke med? osv.

De skal reflektere over hvad en kulturmøde består af og hvordan de to unge skal agere/gøre, hvilke værdier vil man vise og hvad skal konklusionen bestå i. Her i forhold til at eleverne skal kunne drage sammenligninger mellem egen kultur og andre kulturer ifølge Fællesmål 2009.

De får i den sidste proces også trænet deres skriftlige færdigheder. || De skal i denne lektion kritisere og bedømme processen indtil nu, med særlig fokus på produktet Global School. De skal påpege eventuelle forbedringer til hvordan man kunne anvende produktet eks. Diskutere hvilket sprogbrug chatforummet lægger op til, om det ødelægger det faglige fokus. De skal fortolke deres informationer til at opstille skitsen til deres egenproduktion og skabe overblik over læringsmålet med forløbet. || Der bliver kort givet en samlet feedback til videoerne fra lærerens side. Eleverne skal nu besvare nogle spørgsmål, udfærdiget af læreren i Socrative, omhandlende forløbet som helhed. || Gruppe arbejde.
 * Lek. 8-9 || Grupperne skal nu filme deres video ud fra deres ideer og skitse fra sidste lektion. Videoen uploades på den anvendte channel på youtube, hvorefter klassen ser videoerne.

Skuespil og enkel film redigering.

Individuel besvarelse af evaluerings-spørgsmål. || Ipads eller lignende computer udstyr, til at optage videoen på.

Interaktive tavle til fælles at se videoerne.

Smartphones til slutevaluering. || Målet er at eleverne færdiggør og evaluerer forløbet. De skal præsentere hvad de igennem forløbet har indsamlet af informationer, som nu fungerer som ny viden om Indiens ungdom. || Eleverne er nu på det komplekse niveau og anvender elementer fra hele processen til arbejdet med deres egen produktion, som fungerer som en opsamling på hele forløbet. ||

= =

=Bilag 2=

- Tværfaglighed
Global School er velegnet til, at skabe en autentisk og funktionel undervisning. Det kan man udnytte i flere fag sideløbende. Når eleverne, eksempelvis i Engelsk, arbejder med Global School og er optagede af forløbet, er det en god mulighed for at overføre den interesse til andre fag sideløbende. Det giver eleverne mulighed for at være i en proces hvor de får lov til at fordybe sig og anskue et emne fra flere vinkler. Der står i folkeskoleloven § 5. 1”//Indholdet i undervisningen vælges og tilrettelægges, så det giver eleverne mulighed for faglig fordybelse, overblik og oplevelse af sammenhænge. Undervisningen skal give eleverne mulighed for at tilegne sig de enkelte fags erkendelses- og arbejdsformer. I vekselvirkning hermed skal eleverne have mulighed for at anvende og udbygge de tilegnede kundskaber og færdigheder gennem undervisningen i tværgående emner og problemstillinger//.”[6] (Undervisningsministeriet, 2010) Mens eleverne i Engelsk arbejde med undervisningsforløbet som tidligere er beskrevet er der mulighed for at arbejde med andre fag om samme hovedemne. Her er listet idéer til delemner under emnet Indien som man kunne arbejde med i andre fag i folkeskolen: __Dansk__: National identitet, H. C Andersen, postkort, indiske medier - __Matematik:__ Geometri, mønstre - __Billedkunst__: Selvbilleder, gudebilleder, Buddhastatuer, malerkunst – __Håndværk og design:__ Arkitektur, materialekultur, mønstre, tekstiler, tekstiltryk, symboler, mosaikker - __Idræt:__ Bollywooddans, folkedans, yoga - __Historie__: Imperialisme, Gandhi, monguler, Tranquebar, Indiens uafhængighed, kolonitid, kristne, muslimer, politik, - __Samfundsfag__: Fattigdom, vold, kriminalitet, outsourcing, menneskerettigheder, uddannelse, transport – __Musik:__ Anita Lerche, indiske instrumenter, Hindustani, Carnatic - __Hjemkundskab:__ Madkulture - __Natur og teknik:__ Vandforurening, dyrearter, lossepladser, storbyer - __Kristendom__: Hinduisme, helligdage og traditioner.

[1] Jf. krav til undervisningsforløb 2013 http://aduge.wikispaces.com [2] [|www.vurdigi.dk] [3] Hansen, Jens Jørgen (2010) [4] Begge: Hansen, Jens Jørgen (2010) [5] Vi anvender princippet i forhold til elevernes forberedelse. Elevernes forberedelse foregår ved orientering i instruktionsvideoer, enten fabrikeret af eksperter på området eller læreren selv. [] [6] [] - undervisningsministeriet