AD-11-11-gruppe1

toc It og Global School

**Vejledning** Vejledningen, som erstatter denne tekst, skal være en kort indføring i brugen af mediet (her kan man evt. gøre brug af diverse digitale instruktionsværktøjer (Skærmoptageren Screencast-o-matic) eller allerede eksisterende instruktionsvideoer. Derudover skal vejledningen rumme en oversigt over følgende:

Oversigt
(PC, mac, iPad, mobil, kamera, etc.) || Global School.com || = **Undervisningsforløb** = Undervisningsforløb i nabosprog med brug af Global School
 * Kategori || Nabosprog med brug af Global School ||
 * Alderstrin || 6. klasse ||
 * Fag || Dansk ||
 * Fagligt indhold || Nabosprog ||
 * Formål (fælles mål) || Trinmål for dansk efter 6. klassetrin ||
 * Teknisk platform
 * Fag og klassetrin: ** Dansk i 6. Klasse
 * Hvor lang tid skal forløbet tage: ** 3 uger

Tidligere har klassen arbejdet med Astrid Lindgrens roman //Brødrene Løvehjerte// på dansk. Klassen har analyseret og fortolket romanen og arbejdet med personkarakteristik. Dernæst tager klassen hul på et nabosprogligt forløb med særlig fokus på de første to kapitler. Der skal arbejdes med den norske udgave og med forskelle og ligheder på norsk og dansk.

Gennem kommunikationsforummet Global School inviteres en norsk 6. klasse til et møde, hvor målet er at samarbejde omkring romanen //Brødrene Løvehjerte//. En forudsætning herfor er, at den norske klasse også har læst hele bogen, da samtalen mellem eleverne skal omhandle en analyse af bogen. Global School anvendes som et digitalt medie, da sitet giver mulighed for at kommunikere direkte med medstuderende på egen alder. Her får eleverne mulighed for at se, lytte og tale med hinanden, og kommer på denne måde i direkte berøring med nabosproget. Det anbefales at kontakten til nabosprogsklassen foretages i god tid, da en forudsætning for forløbet er, at begge klasser har læst bogen. Undervisningsforløbet bevæger sig både inden for pædagogisk realisme og pædagogisk humanisme. Der er både fokus på lærerens vidensdeling med klare læringsmål, og fokus på elevernes egen refleksion og deltagelse. Undervisningen har derfor både en deduktiv og induktiv tilgang. Eleverne skal opnå receptiv kompetence, som er at læse og lytte. Eleverne skal arbejde med nabosprog, fordi de skal have kendskab til nabolandenes kultur og historie. At vi i norden har en fælles historie, giver også eleverne et bedre kendskab til egen historie. Eleverne skal lære om sporgenes ligheder og forskelle, og gennem det opdage, hvordan et sprog er opbygget. Det giver eleverne en sproglig indsigt i eget og andre sprog. Det er vigtigt, at nabosprogsundervisningen gør eleverne nysgerrige. Derfor skal teksterne og arbejdsmåden være relevant og spændende for eleverne.
 * Hvad skal de lære - didaktik **
 * Eleverne skal opnå kendskab til de nordiske sprogs oprindelse
 * Eleverne skal tilegne sig kendskab til Astrid Lindgren og hendes forfatterskab
 * Der skal opnås receptiv kompetence i form af at kunne læse og forstå norsk
 * Eleverne skal kende ligheder og forskelle på nogle danske og norske ord
 * Eleverne skal ved hjælp af ordbog finde ordforklaringer på norske ord
 * Eleverne skal gennem samtale kommunikere med norske elever på samme klassetrin
 * Eleverne skal lære, at de nordiske sprog er transparente, og at de derfor har nabosprogskompetence på forhånd
 * Hvorfor skal de lære det - pædagogik **


 * Trinmål efter 6. klasse: **
 * // Forstå lette norske og svenske tekster og andre udtryksformer og kende til ligheder og forskelle mellem nabosprogene //
 * // Søge forklaringer på ord og fagudtryk i trykte og elektroniske tekster //
 * // Læse lette norske og svenske tekster //
 * // Forstå samspillet mellem sprog og kultur og betydningen af sproglig mangfoldighed //
 * // Bruge sproget til kommunikation, argumentation, problemløsning og formidling af viden //

Introduktion:
 * Hvordan skal de lære det – Metodik **
 * Forslag til aktiviteter **

Eleverne lytter til en norsk sang. Der tales om, hvilket sprog sangen synges på
 * // Norsk sang //


 * // Videnssøgning om Astrid Lindgren //
 * 1) 1. gruppe: Lindgrens baggrund
 * 2) 2. gruppe: Lindgrens forfatterskab, andre romaner, vælg tre bøger og fortæl om dem; hvad handler de om
 * 3) 3. gruppe: Lindgrens inspiration

En fra gruppe 1, en fra gruppe 2 og en fra gruppe 3 går sammen og fortæller hinanden, hvad de har fundet ud af. Der laves plancher i alle grupperne.

Til sidst rundes opgaven af ved at læreren kort kobler de tre delopgaver sammen. Eleverne skal forstå, at Astrid Lindgrens romaner er inspireret af hendes liv, og at personerne sommetider er karakterer af venner m.m. hun har haft gennem sin opvækst.

> For at få en forståelse af de nordiske sprogs udvikling tegnes et sprogtræ over sprogets oprindelse fra urnordisk til de forskellige forgreninger af det nordiske sprog, som det er i dag. Der tales om sprogenes historie, og om hvorfor de nordiske sprog er transparente. Her kan der tales om arveord og låneord.
 * // 1. kapitel //
 * 1) 1. kapital af ”Brødrene Løvehjerte” udleveres til eleverne på norsk. Eleverne reflekterer over ordenes stavemåde; forskelle og ligheder.
 * // Sprogtræ //

I et stykke af teksten markeres ord med grøn (de ord, som betyder det samme og staves ens), gul (de ord, som betyder det samme, men staves lidt forskelligt) og rød (de ord, som ikke findes på eget sprog).
 * // Trafiklys //

En gruppe får tildelt en side som de understreger, dvs. alle elever er i grupper, og alle sider er delt ud. (de har ikke samme tekststykke) (Sprogpiloterne) Ordene sættes op på et sprogtræ, hvor nogle blade er for fælles ord, andre blade symboliserer forskelligheder.

På denne hjemmeside kan eleverne vende danske og norske ord på forskellige sværhedsgrader. To ens ord giver et par. En god lytte øvelse.
 * // Vendespil //

[]

Norske ord fra kapitel 1 skrives ned på stykker af papir. Eleverne får en seddel hver, de skal beskrive et ord for hinanden. Når ordet er beskrevet, byttes der seddel.
 * // Quiz og byt //

Gennem sitet inviteres en norsk klasse til at samtale om bogen. Hvert par, bestående af en dansk og en norsk elev, får et fokusområde, som de skal samtale om over webcam-session. Det kunne være emner som:
 * // Global School //

- Personkarakteristik af Jonathan

- Personkarakteristik af Tvebak

- Reflektere over tema

- Udarbejde en boganmeldelse

- Hvad vil Astrid Lindgren med fortællingen?

- Var der noget, du ikke forstod?

- Hvad var det bedste ved fortællingen?

Samtidig med websessionen over Global School gør eleverne parvis brug af hjemmesiden www.padlet.com, hvor de nedskriver stikord til besvarelse af spørgsmålene. Hjemmesiden skal bruges som en fælles brainstorm for et dansk-norsk makkerpar. Padlet gør det muligt for to elever at skrive på samme board samtidigt. Linket til padlet udveksles over Global Schools chat forum.
 * // Padlet.com //

Udover løbende evaluering af hver opgave, kan eleverne i løbet af de 3 uger skrive svære norske ord op på en planche i klassen, således at de visuelt bliver konfronteret med og kan øve sig på disse. Evaluering af brugen af ”Global School” kan ske gennem spørgsmål. Hvad syntes eleverne var godt? Hvad syntes de var mindre godt? Hvad syntes de, at sitet kan bruges til fremadrettet?
 * Evaluering **
 * Krav til undervisningsforløbet **

Nabosprogsundervisning og Global School

Formålet med undervisningen i faget dansk er, jf. Fælles Mål: //”at fremme elevernes oplevelse og forståelse af sprog, litteratur og andre udtryksformer som kilder til udvikling af personlig og kulturel identitet. Faget skal fremme elevernes indlevelsesevne og deres æstetiske, etiske og historiske forståelse”// (Asmussen og Clausen, 2007:55)
 * Medier og dannelse **

Dannelsesbegrebet, som er iøjnefaldende i ovennævnte passage, har ændret sig gennem tiden, hvilket har givet sig udslag i en revidering af Folkeskolens Formålsparagraf. Skolen har derved bevæget sig fra at være centreret på kundskaber og færdigheder, altså den materiale dannelse, til formal dannelse, med øget fokus på den personlige udvikling. Kernen i danskfaget er, jf. Folkeskolens Formålsparagraf, //”at danne mennesker til selvstændige individer, som kan tænke og handle uafhængigt af andre, kategorial dannelse”// (Asmussen og Clausen, 2007:84). Dannelsesperspektivet kommer også i spil, når elever i folkeskolen undervises i medier, hvor målet er //”at styrke elevernes fortolkningskompetence med faglige metoder og synsvinkler, styrke elevernes selvstændige medierefleksion og desuden i et større perspektiv at forberede eleverne til et samfundsliv, hvor medierne spiller en afgørende rolle i den demokratiske proces”// (Asmussen i Asmussen og Clausen, 2009:251)

I Fælles Mål 2009 er kravene blevet større til medieundervisningen i folkeskolen. Det sker dels på grund af børn og unges medievaner, samt kravene til kommunikationsevner i dag. Skolens opgave er endvidere at give eleverne bevidsthed om medieetik. Den tekniske udvikling udfordrer vores forestilling om etik og moral. Det er vigtigt at lære eleverne at være kritiske i deres brug af IT og medier. Eleverne skal tilegne sig en etisk kompetence, hvor de skal lære at vurdere egne og andres handlinger, fx på internettet. Ydermere kan man i dag snakke om, at det ikke kun handler om at handle godt i forhold til den næste, men at //”handle godt i forhold til den tredje, den vi ikke kan se, men som påvirkes af vores handlinger”// (Asmussen og Clausen, 2010:279)

”Medieundervisningens mål må derfor være at styrke elevernes fortolkningskompetence med faglige metoder og synsvinkler, styrke elevernes selvstændige medierefleksion og desuden i et større perspektiv at forberede eleverne til et samfundsliv, hvor medierne spiller en afgørende rolle i den demokratiske proces” (Asmussen og Clausen, 2010:253)

I Danmark, Norge og Sverige er der enighed om, at nabosprog skal være en del af undervisningen i skolen. Vi har en fælles oprindelse, historie og kultur, hvilket er forudsætningen for at styrke det sproglige fællesskab. Gennem nabosprogsundervisningen tilegnes eleverne kompetencer inden for sprogets opbygning. De gøres opmærksomme på forskelle og ligheder. I nabosprogsundervisningen skal eleverne opnå receptiv kompetence – læse og forstå. Det er vigtigt, at nabosprogsundervisningen er funktionel, og at den interesserer eleverne. Læringsdesignet i Global School er tænkt ud fra ideen om den kommunikative praksis, hvor eleverne gennem hjemmesiden kan lære om forskellige samfund, kulturer, normer osv. Mediet gør det muligt for eleverne at udvide deres sproglige og skriftlige vokabularium. Gennem Global School får eleverne endvidere indsigt i andre unges kulturer. De lærer at gebærde sig og navigere rundt i den virtuelle arena. Ydermere rustes eleverne til den digitale og globale verden.