AD-11-10-gruppe4

toc (erstat overskriften herunder med titlen på jeres forløb)


 * Ne **** t **** av **** is **** en **** i ** ** unde **** r **** v **** is **** n **** i **** nge **** n **
 * - Et digitalt undervisningsforløb med fokus på storylinemetoden **

= =
 * A **** f: ** ** Ca **** r **** o **** li **** ne ** ** D **** itt **** m **** ann ****, ** ** C **** l **** a **** r **** a ** ** F **** il **** o **** m **** ena ** ** Ren **** zi **** -Lomholt ** ** og ** ** Lou **** i **** se **** V **** i **** n **** t **** he **** r ** ** ( **** ho **** l **** d ** ** 11 **** . **** 10 **** ) **

**Vejledning**

[]


 * Brugsvejledning til netavis **
 * Webadresse: Lokalavisen.da9l.dk
 * Bruger: Redaktoren
 * Pass: lokalavisen


 * Tilføj nye indlæg: **


 * Klik på tasten **+nyt** og klik ind på **Indlæg**
 * Skriv artiklens overskrift i boksen **Skriv titel her**
 * For at tilføje billede klik på**Tilføj medier**og dernæst **Opload filer.** Vælg derefter et valgt billede, der er gemt på computeren. Klik herefter på tasten **Indsæt i indlæg**
 * Artiklens brødtekst kan tilføjes nedenunder det valgte billede
 * For at tilknytte artiklen til en af de fire redaktioner indlægget hører til,

vælg da tasten **kategori** i højre side


 * Vælg Layoutet **Onecolumn**
 * For at få billedet der linker til artiklenpå forsiden i billedboksen, klikkes

der på tasten**Synlighed** i højre side af skærmen. Tryk derefter på


 * Fastgørdette indlæg til forsiden.**


 * For at lægge den færdige artikel op tryk **Udgiv**


 * Tilføj video **
 * Optag video og gem på computeren
 * Klik på tasten **+Nyt** og klik ind på **Indlæg.**
 * Vælg **Tilføjmedier**ovenover tekstfeltet.
 * Upload filmen
 * I højre side i kolonnen**Detaljerfor vedhæftning**kan der nu vælges billede (thumb), og skrives andre detaljer. Husk at vælge **Widgetsize** under **Select player,**så den passer til størrelsen på forsiden.
 * Vælg kategorien **Video,** og tryk **Udgiv.**

Oversigt
Undervejs præsenteres eleverne for en række nøglespørgsmål, som fører dem videre igennem forløbet. (En videre gennemgang af dette findes i lærervejledningen til storylineforløbet i det vedhæftede dokument). || //afsluttende trinmål for 9. klasse://
 * Kategori || Beskrivelse (en kort redegørelse) ||
 * Alderstrin || Udskoling ||
 * Fag || Dansk ||
 * Fagligt indhold || Bloggen, //Lokalavisen//, er udarbejdet i forbindelse med et undervisningsforløb, der er inspireret af storylinemetoden. Det faglige fokus er primært, at eleverne skal producere genrebaserede artikler til en netavis. Afslutningsvis afholdes der en reception, hvor eleverne skal præsentere netavisen, (evt. for parallelklassen eller forældrene).
 * Formål (fælles mål) || //Det følgende forløb er inspireret af storylinemetoden, og vil berøre følgende//
 * Beherske skriftsproget i forskellige genrer.
 * Indsamle stof og disponere indholdet, så det fremmer hensigten med kommunikationen.
 * Skrive struktureret og med bevidste valg i en form, der passer til genre og kommunikationssituation.
 * Layoute tekster, så det fremmer kommunikation og vidner om æstetisk bevidsthed.
 * Skrive på computer med hensigtsmæssig skriveteknik og bruge computeren som redskab.
 * Kunne anvende informationsteknologi kritisk med reference til benyttede kilder.


 * Konkretiserede mål: **
 * Lære at skrive en nyhedsartikel, et debatindlæg og en anmeldelse som indeholder de karaktertræk, der knytter sig til genren.
 * Layoute i tråd med genren avisartikel.
 * Surfesøge – herunder skimmelæse, overblikslæse, fokuslæse og nærlæse.
 * Arbejde med og sammensætte en hypertekst der med sine repræsentationsformer, udnytter de forskellige modaliteters affordans.
 * At få praksiserfaringer med netkompetencer.
 * Opøve retoriske evner i forbindelse med feedback. ”Jeg synes den er god FORDI ...


 * Forløbets progression (i forhold til Bloomstaksonomi): **
 * Uge 1: Eleverne befinder sig på det redegørende niveau, ved at de får kendskab til de tre udvalgte avisgenrer. Samtidig skal eleverne analysere nogle tekster fra virkelige aviser, hvilket gør at de kommer op på analyseniveauet.


 * Uge 2: Eleverne kommer op på vurderingsniveauet ved at de kommenterer og giver respons på hinandens produkter. Samtidig skal de overveje hvordan de skriver på nettet, hvordan kommunikere de så deres budskab når igennem.


 * Uge 3: Eleverne arbejder på samme måde som i uge 2. Samtidig får de lov at præsentere deres færdige produkter for nogle udestående.

Der anvendes ikke blot computeren som et udtryksmiddel (skrive, søge, printe osv.), men i stedet ses computeren som et æstetisk redskab. Eleverne skal altså lære, hvordan de gebærder sig på nettet, anvender og læser multimodale tekster osv. || (PC, mac, iPad, mobil, kamera, etc.) || Pc, Mac og Ipad med internetadgang. (Evt. mobiltelefoner med kamerafunktion). || = **Undervisningsforløb** =
 * Progression i forhold til mediedannelse **
 * Teknisk platform
 * Forløbets progression** (i forhold til Blooms taksonomi)

Uge 1: Eleverne befinder sig på det redegørende niveau, ved at de får kendskab til de tre udvalgte avisgenrer. Samtidig skal eleverne analysere nogle tekster fra virkelige aviser, hvilket gør at de kommer op på analyseniveauet.

Uge 2: Eleverne kommer op på vurderingsniveauet ved at de kommenterer og giver respons på hinandens produkter. Samtidig skal de overveje hvordan de skriver på nettet, hvordan kommunikere de så deres budskab når igennem.

Uge 3: Eleverne arbejder på samme måde som i uge 2. Samtidig får de lov at præsentere deres færdige produkter for nogle udestående.

Vi anvender ikke blot computeren som et udtryksmiddel (skrive, søge, printe osv.), men i stedet vælger vi at se på computeren som et æstetisk redskab, eleverne skal altså lære hvordan de gebærder sig på nettet, anvender og læser multimodale tekster osv.
 * Progression i forhold til mediedannelse**

Introduktion til //Lokalavisens// format, samt intro til forløbets rammer og mål.
 * Lektion 1-2 (Uge 1)**

Intro og redaktioner || Hvilke ansvarsområder findes der i redaktionerne? || Fællesmøde for alle avisens redaktioner.
 * ** Storylinepunkt ** || ** Nøglespørgsmål ** || ** Aktivitet ** || ** Organisation ** || ** Materialer ** || ** Produkt ** || ** Didaktiske overvejelser ** ||
 * Netavisen:

Redaktionerne samtaler om deres forskellige funktioner og ansvarsområder.

Eleverne skal sætte sig ind i hvordan nyhedsbloggen fungerer || Klassen

Små redaktions-grupper på tre elever

I redaktions-grupperne. Læreren går rundt og hjælper || Pc’er til hver redaktion || Læreren fremviser bloggen, som de kommende produkter/ artikler skal oploades i. || Skabe et overblik over forløbet, samt få indsigt i målet med dette. ||


 * Lektion 3-4 (Uge 1)**

Produktion af artikler || Hvad er særlig kendetegn for jeres genre?
 * ** Storylinepunkt ** || ** Nøglespørgsmål ** || ** Aktivitet ** || ** Organisation ** || ** Materialer ** || ** Produkt ** || ** Didaktiske overvejelser ** ||
 * Netavisen:

Hvad skal jeres reportage handle om? || Grupperne får uddelt hver deres nyhed og en deadline for opload

Gruppeaktivitet: Brainstorm over nyhedens fokus

Præsentation af mindmap + respons fra resten af klassen || Redaktions-grupperne

Redaktions-grupperne

Klassen || Pc’er

Pc’er

Smartboard || Mindmap || Læreren skal undervejs vurdere tidsrammen for de forskellige aktiviteter samt observere aktivitetsniveauet i grupperne à lærerens tjek ||

Produktion ||  || Eleverne skal i gang med deres forskellige ansvarsområder: fx //at skrive, tage billeder, foretage interviews og optage film//
 * Lektion: 5-6 (Uge 1)**
 * ** Storylinepunkt ** || ** Nøglespørgsmål ** || ** Aktivitet ** || ** Organisation ** || ** Materialer ** || ** Produkt ** || ** Didaktiske overvejelser ** ||
 * Netavis:

Grupperne skal inden lektionerne er afsluttet sende et udkast til læreren || Redaktionsgrupper || Pc’er, kameraer/ Mobiltelefoner, Ipads til filmoptagelser

Pc’er || Fotos, interviews, tekster

Udkast til artikel (Kort men præcis artikel) || Der er en stram tidsplan, hvor der skal producers noget konkret. Læreren skal være med til at holde eleverne op på deadline. ||

Læreren har gennemlæst gruppernes udkast i weekenden, og er klar til at give en konstruktiv feedback.
 * Lektion 7-8 +9 (Uge 2)**
 * ** Storylinepunkt ** || ** Nøglespørgsmål ** || ** Aktivitet ** || ** Organisation ** || ** Materialer ** || ** Produkt ** || ** Didaktiske overvejelser ** ||
 * Udarbejdelse af interviewspørgsmål

De enkelte grupper indkaldes til redaktionsmøder med chefredaktøren (læreren) De andre grupper fortsætter med interview, mens de venter på feedback fra læreren || Hvordan kan jeres artikel forbedres? || Grupperne skal brainstorme over, hvem de vil interviewe til dagens interview, samt fokus. Grupperne får hver tildelt en dag, hvor interviewet skal oploades

Grupperne skal redigere i deres artikel, evt. i form af arbejde med modaliteter samt genretræk. || Klassen

Grupper || Pc’er

Pc’er og kameraer || Interviewspørgsmål

Artikel || Læreren skal gøre grupperne opmærksomme på, hvordan de kan uddelegere opgaverne, så arbejdsbyrden ikke bliver for voldsom.

Feedback med fokus på genretræk og modaliteternes affordans. ||

En til to grupper skal oploade dagens interview || Redaktionsgrupper || Pc’er || Artikler og interviews ||  ||
 * Lektion 9 – klassens tid**
 * ** Storylinepunkt ** || ** Nøglespørgsmål ** || ** Aktivitet ** || ** Organisation ** || ** Materialer ** || ** Produkt ** || ** Didaktiske overvejelser ** ||
 * Lancering af netavisen ||  || Grupperne skal oploade deres reportager.


 * Lektion 10-11 (uge 2)**
 * ** Storylinepunkt ** || ** Nøglespørgsmål ** || ** Aktivitet ** || ** Organisation ** || ** Materialer ** || ** Produkt ** || ** Didaktiske overvejelser ** ||
 * Anmeldelse

Fælles redaktionsmøde: Mediedannelse || Hvordan kommenterer man på andres artikler? (netetik) || Grupperne får tildelt hver deres fokusområde for en anmeldelse de skal skrive

Klassediskussion om etik på nettet

Lektie til næste dag. Eleverne skal kommentere på hinandens artikler || Redaktionsgrupper

Klassen ||  || Anmeldelse || Læreren skal forberede nogle redaktionsrelevante fokusområder, som grupperne skal skrive en anmeldelse ud fra. Fx en anmeldelse af de lokale idrætsfaciliteter, skolens EAT-mad m.m.

Der kan tages en relevant snak om brugen af netmedier, samt dets muligheder og begrænsninger med udgangspunkt i noter til spørgsmål 10 ||


 * ** Storylinepunkt ** || ** Nøglespørgsmål ** || ** Aktivitet ** || ** Organisation ** || ** Materialer ** || ** Produkt ** || ** Didaktiske overvejelser ** ||
 * Arbejde med kommentarer

Anmeldelse || Hvordan interagerer man på netavisen?

Hvordan skriver man en anmeldelse? || Eleverne skal læse hinandens kommentarer igennem, og kommentere videre på det de finder relevant.

Grupperne skriver en anmeldelse ud fra deres fokusområde. || Individuelt

Redaktionsgrupperne || Alle har en pc

Pc’er || Flere kommentarer

Anmeldelsen skrives færdig og oploades i netavisen. || Her får eleverne mulighed for at arbejde videre med den interaktion netavisen åbner op for.

Eleverne skal have kendskab til genren //anmeldelse//, samt træne at overholde en deadline. ||


 * Lektion 12 – 13**
 * (Uge 2)**

Underviseren udvælger en relevant case, som eleverne skal skrive et debatindlæg ud fra. Debatindlægget oploades inden timen er slut. || Først fælles, derefter i redaktionsgrupper. || Pc’er || Et debatindlæg || Eleverne skal have kendskab til genren //debat//, samt træne at overholde en deadline. ||
 * Lektion 14 – 15 (Uge 3)**
 * ** Storylinepunkt ** || ** Nøglespørgsmål ** || ** Aktivitet ** || ** Organisation ** || ** Materialer ** || ** Produkt ** || ** Didaktiske overvejelser ** ||
 * Analyse af anmeldelse || Hvad karakteriserer en anmeldelse? || Redaktionerne læser en anden redaktions anmeldelse, og analyserer den ud fra artiklen //’netmediet’//. || Redaktionsgrupperne || Pc’er || Feedback grupperne imellem. || Grupperne får lov til at prøve kræfter med at skulle analysere samt efterfølgende give respons. ||
 * Lektion 16 – 17 (Uge 3)**
 * ** Storylinepunkt ** || ** Nøglespørgsmål ** || ** Aktivitet ** || ** Organisation ** || ** Materialer ** || ** Produkt ** || ** Didaktiske overvejelser ** ||
 * Debat || Hvordan skriver man et debatindlæg? || Underviseren præsenterer casen, og redaktionerne skriver på baggrund af denne præsentation et debatindlæg.

Lektien til fredag er at eleverne kommenterer på hinandens debatindlæg.


 * Lektion 18 – 19 (Uge 3)**
 * ** Storylinepunkt ** || ** Nøglespørgsmål ** || ** Aktivitet ** || ** Organisation ** || ** Materialer ** || ** Produkt ** || ** Didaktiske overvejelser ** ||
 * Præsentation af de sidste ugers arbejde.

Parallelklassen kommer til reception på //Lokalavisen// || Hvordan præsenterer I bedst muligt jeres arbejde? || Den første lektion går med at forberede en kort, men spændende præsentation.

Læreren påtager sig chefredaktørrollen, og byder velkommen.

Redaktionerne er placeret ved stande, og præsenterer herfra deres arbejde. || Redaktionsgrupperne

Redaktionsgrupperne står ved stande, eleverne fra perallelklassen summer rundt. || Der er sørget for lidt ”Champagne” og snacks. || Præsentation || Eleverne får her mulighed for at evaluere forløbet, og reflektere over forløbets indhold. ||

= **Krav til undervisningsforløbet** =
 * Fundament for planlægning af forløbet **


 * Beskrivelse af det dannelses-, lærings- og fagsyn som udgør fundamentet for planlægning af forløbet. **

Med baggrund i denne tænkning har vi valgt at strukturere undervisningsforløbet som et storylineforløb, da denne undervisningsform netop tilgodeser arbejdet med de tre grundevner, som danner rammen for Klafkis dannelsestanke: - evne til selvbestemmelse - evne til medbestemmelse - evne til solidaritet. Hvis storylineforløbet skal fungere, deadlinen overholdes og produktet produceres, er et velfungerende samarbejde en nødvendighed. Samtidig er der fokus på de epoketypiske nøgleproblemer i arbejdet med produktionen af nyhedsartikler. Hos Klafki bør arbejdet med de epoketypiske nøgleproblemer have fokus på beredvillighed og evne til kritik, evne til argumentation, empati og evnen til at tænke i sammenhænge. Disse evner forsøger vi at tilgodese, når eleverne skriver artikler, men også igennem de indlagte klassediskussioner om blandt andet netetik. Vi stiler dermed efter at skabe en gensidig afhængighed form og indhold imellem, og forsøger således at integrere materiale og formale teorier. Dermed håber vi, at virkeligheden kan åbne sig for individet og individet i kraft af dette åbner sig for virkeligheden, og at den dobbelte åbning dermed opstår.
 * Fundamentet for planlægningen af forløbet tager udgangspunkt i et dannelsessyn inspireret af Wolfgang Klafki. Det indebærer, at vi i vores undervisningsforløb forpligtiger os dels at inddrage samfundsmæssige forhold i form af fagoverskridende epokale problemstillinger samt dels at være metode- og handlingsorienterede i vores undervisning. Herigennem ønsker vi, i tråd med Klafkis tanker, at dygtiggøre eleverne i at varetage nøglekvalifikationer som fx empati, samarbejde o.lign.

Ifølge Bundsgaard har informationsteknologi og udviklingen inden for dette område, stillet danskfaget over for en række faglige indholdsopgaver, og giver samtidig mulighed for en række undervisningsmetodiske forandringer (s 269)
 * Hvordan understøtter og fremmer de digitale ressourcer de valg, der truffet omkring mål, indhold og arbejds- og undervisningsformer? **
 * De følgende overvejelser tager udgangspunkt i artikler //Danskfagets it-didaktik// af Jeppe Bundsgaard.

Bundsgaard beskriver tre typer samfund som alle viser, at informationsteknologien har afgørende indflydelse på samfundsudviklingen: - //Informationssamfundet//: et samfund af tekst – mere end et samfund af kommunikation mellem personer. Fx bliver vi konstant bombarderet med reklamer uden at være klar over, hvem afsenderen er. - //Netværkssamfundet:// netværk både arbejdsmæssigt og socialt. Vi netværker også med mennesker vi ikke kender, fx gennem chat-fora. - //Det globale civilsamfund//: Vi er verdensborgere.

Disse tre typer samfund stiller nye krav til det faglige indholdsområde i dansk. Ifølge Bundsgaard bør læreren gentænke fokus for sin opmærksomhed og undervisning i forhold til:

- Surflæsning //:// Når man læser en hjemmeside foregår det ikke fra øverste venstre hjørne, til nederste højre hjørne, som ved normal læsning. Derimod læser man efter specifikke oplysninger. Det kaldes surfesøgning. Surfesøgning fordrer, at man kan danne sig et overblik, tænke fra det abstrakte til det konkrete og fra det konkrete til det abstrakte. Surfelæsning kræver dernæst, at man kan læse få ord og forestille sig indhold på baggrund heraf (overblikslæsning og skimmelæsning), og at man kan koncentrere sin opmærksomhed gennem flere sider (fokuslæsning), på trods af at disse sider måske er interessante i sig selv, og derfor afleder ens opmærksomhed.
 * Læsning og søgning på internettet: **

- Fuldtekstsøgning //:// Et andet vigtigt opmærksomhedspunkt er søgefunktion på nettet, fx på Google.dk Her kan man blandt andet arbejde med: //Søgning ud fra nøgleord/den potentielle tekst:// de ord/sætninger man forestiller sig indgår på den hjemmeside man søger. //Fragmentlæsning//: at læse en potentiel tekst på baggrund af uddrag fra den. //Fragmentoverblikslæsning:// hurtigt overblik over fragmenterne (hits’ene) og se om de nogenlunde indeholder det, man er ude efter. //Overblikslæsning:// når man er kommet ind på en potentiel hjemmeside skal man hurtigt danne sig overblik over, om man er havnet det rigtige sted. //Fokuslæsning//: når de konkrete oplysninger findes og vurderes.

- Kommunikationskritisk læsning: vurdering af de oplysninger man har fundet: - Hvem har produceret siden? - Hvad ved de om emnet? - Hvad er deres holdning til emnet? - Hvilke interesser har de i emnet? - Hvilke forbindelser har de til andre, der har interesse i emnet? Altså: hvem siger hvad til hvem, hvor, hvornår, hvorfor og hvordan? (277)

- Netværkskompetence: Børn i dag skal holde kontakt med mange forskellige venner og på mange forskellige kommunikationsflader. Dette behersker de i høj grad, men der kan stadig være brug for stillasering ifm. spørgsmål som fx: - Hvordan reagerer jeg, når jeg ikke forstår hvad de andre snakker om? - Hvordan reagerer jeg, hvis jeg selv er gået for langt, eller er blevet misforstået? - Hvordan kommunikerer og præsenterer jeg mig selv, så de andre får den opfattelse af mig, som jeg ønsker, de skal have? - Hvilket teknologi skal jeg vælge, når jeg vil sige dette til denne person? Det handler således om at kunne veje sine ord i forhold til sammenhængen, tolke andres ord konstruktivt, at kunne formulere sin oplevelse af kommunikationen uden at være konfronterende, og være hjælpsom og imødekommende; og om at kunne præsentere sig selv og sin identitet. Det handler om at kunne kommunikere med den rette teknologi i det rette medium uden at træde over grænsen. (278)

Denne netkompetence udvikles ifølge Bundsgaard bedst gennem konkrete praksiserfaringer, og her kommer vores undervisningsforløb ind i billedet. Netop ved at arbejde med det digitale netmedie, Lokalavisen, øves de ovenstående kompetencer igennem praksis.

Vi læner os, så vidt muligt, i vores undervisningsforløb op ad Bundsgaards principper for undervisningstilrettelæggelse: Undervisning bør:


 * være funktionel
 * ikke være ”som om”
 * være organiseret omkring mål
 * inddrage og acceptere personlige relationer
 * give lejlighed til at eleverne kan udvikle og sætte deres livsfortælling i spil
 * tilrettelægges således, at eleverne har lejlighed til at befinde sig i deres zone for nærmeste udvikling.
 * stræbe mod, at eleverne både tilegner sig det kulturelt givne, skaber nye forståelser og erkendelser og får mulighed for at deltage i udvikling af historisk nye virksomhedsformer.

Herudover opfordres der i storylineforløbet til, at eleverne selv faciliterer produktionen af artikler i deres ’redaktion’, og dermed selv står for uddelegeringen af arbejdet. Ideen er, at eleverne vælger at arbejde med den del af produktionen, hvor de føler, de kan bidrage med mest. Dette er også i tråd med vores Klafkiske dannelsessyn som netop prioriterer samarbejde.
 * Elevernes forudsætninger for at arbejde med de digitale ressourcer **
 * Eleverne har højst sandsynligt forskellige forudsætninger for arbejdet med mediet, derfor bør grupperne i storylineforløbet så vidt muligt sammensættes således, at der i hver gruppe er minimum en teknisk stærk elev.

Det er dernæst op til læreren (igennem lærerens tjek) at vurdere, om eleverne har opnået de fra begyndelsen opstillede mål.
 * Former for evaluering der benyttes i forbindelse med undervisningsforløbet **
 * Som afslutning på forløbet inviteres parallelklassen til fernisering og fremvisning af netavisen. Her anvendes selve netmediet altså som et produkt der skal fremvises.